liahdeksi haijanteeksi. Toinen näistä haaroista, joka kulkee 

 Wenäjan rajalla, ei myöskään ole edellistä matalampi, vaan 

 muodostaa kuitenkin jokseenkin lavean yläugön, joka aiuoas- 

 taan vitkallisesti kohoaa ympäröivästä maisemasta, paitse 

 pobjais-osassa Kiaotaa, jossa siitä eroaa erittäin jyrkkärin- 

 teisiä hieta särkkiä, jotka väliinsä muodostavat syviä, alitaita 

 iiotkoja ja patamia. Kuusamossa kiertelee mainittu katkon- 

 iiaiuen selkonen pitkulaisine vaaroiueen moueen mutkaan, 

 vaan muutoin on maa siellä yleeDsä jokseenkin tasaista nii- 

 den jylhäin, sieltä ja läältä esiin pistäväin suippojen tuntu- 

 lien välissä, jotka övat Kuusamolle tiiottaneet Suomen 

 Schweizin nimen. Wenäjän-Karjala on yli koko alueen 

 yleensä sanoen jokseenkin tasaista tai ainoastaan vähän 

 epätasaista, paitse pohjaisimmassa osassa, jossa löytyymuu- 

 tamia isoja tuntureja, ynnä Kuittijärvien eteläpuolella, jossa 

 maa paikkapaikoin on jokseenkin vaaraista ja epätasaista. 



Maan korkens. Koillis-Karjala viettää Kuhmon ja 

 -Repolan vajoilla olevasta selkosesta, joka saavuUaa 7 — 800 

 jalan korkeuden *) merenpmnan yli, lounaasen Pielisjärven 

 raLtamille, jotka samoinkuin Saramojärveä, Viekijärveä ja 

 Pankajärveä ympäröivät maisemat kohoavat ainoastaan 4 — 

 300 jalkaa meiestä. Itse Pielisjärven korkens on mainittu 

 305 ja Viekijärven 338 (?) jalaksi merenpinnan yli. Kubmon 

 pitäjä muodostaa länttä kohdeu aukean pataman, viettäen 

 vitkallisesti Nurmeksen, Venäjän-Karjalan ja Kiannan pitä- 

 jien rajoilla olevista selkosista Keski-Kuhmoa ja länttä koh- 

 deu. Tämä keskinen maisema on noin 5—600 jalkaa *) 

 merenpinnan yli ja sen järvistä mainitaan Ontojärven olevan 

 506, Lammasjärven 522, Lentuan 539, Lentiiran 560 (?) ja 

 Äuettijärven 570 (?) jalkaa merenpinnan yli, vaan Kiannan 

 rajaa kohden kohoaa Kuhmo hitaasti avaraksi selkoseksi, 

 joka saavuttaa 8—900 jalan korkeuden *) merestä. Sa- 

 maten myös Kiannan pitäjä muodostaa laajan pataman, jonka 

 pobjana on Kianta järvi ja Vuokkijärvi. Niiden pinnasta, 

 oka edellisellä on 580 (?) ja jälkimäisellä 586 jalkaa meren- 



*) Gvldén'in korkokartan miikaau. 



