veä*) (schifferia) ja gneissiä, yiiiiä vähemmin liornblendefelsiä 

 (mustaa kiveä), sädekiveä (Aktinolitlischiefer). serpentinia, 

 katinkulta-liuskakiveä, ukonkiveä (juonteiua) sekä Tscholkan 

 luona Venäjäu-Karjalassa qvartsihietakiveä. Irtonaiset kivet 

 övat siellä enimmäkseen graniittia ja dioriittia. Samaten 

 övat myös Kuhmossa vanhemmat eruptiviset muodostukset 

 valtaavia, ja nuorempia eruptiveja tapasin ainoastaan irto- 

 naisina louhina ja kivinä (dioriittia). Hornblende-liuskakiveä 

 kohtasin Pöyhölän luona ja talkki- sekä chloriittiliuskakiveä 

 Ristivaaralla. Myöskin Kiamialla vallitsevat Holmberg'in (1. 

 c. s. 19) sekä omain havaintojeni mukaan graaniittilajit, vaan 

 monella seuduin tapaa myös dioriittia, esira. Vuokkijärven 

 luona olevan Kylmänlahden seutuvilla sekä Kiannamiiemen 

 tienoolla, ynnä chloriittiliuskakiveä näillä samoilla paikoin 

 sekä vielä Saarikosken luona. Muista vuorilajeista kohtasin 

 Kylmänlahden luona hornblendefelsiä sekä Lehtovaaran luona 

 talkkia sisältävää qvartsiittia ja Saarijärven luona syeniittiä 

 sekä diabasia. Kuusamon pitäjä tåas vaihtelee erittäin pal- 

 jon kallioperustansa luonnon suhteen. P^teläisenipi osa siitä 

 on enimmäkseen syeniittiä, vaikka sieltä ja täältä pistää 

 esiin muitakin vuorilajeja, ja pohjaisemmassa osassa vuorot- 

 televat Inberg'in **) ynuä omien havaintojeni mukaan graniitti-, 

 saviliuskakivi-, qvartsiitti-, talkkiliuskakivi- (Paanaj arven luona) 

 ja gneissi-vyöhykkeet. Vähempiä aloja on lisäksi dioriitillä, 

 chloriittiliuskakivellä, bronziittifelsillä (jota Näränkävaara on) 

 ja hietakivellä. Kalkkia tavataan vähemmässä määrin mo- 

 nessa paikoin Paanaj arven luona sekä Holmberg'in mukaan 

 (1. c, s. 54) Saunavaaralla. Venäjän-Karjalassa oli minulla 

 vähemmin tilaisuutta tarkastaa kallioita, vaan enimmin näytti 

 minusta siellä graniitti vallitsevan, Kostamuksen tienoolla 

 kuitenkin gneissi. Kivakan tunturi on useampaa vuorila- 



*) Esim. Konnanvaaralla ja Lapiulaliden sekä Hiidenportin luona 

 Nurmeksessa, Kalliovaaran luona Lieksassa, Vuosiniemen ja Tscholkan 

 luona Ilepolassa. 



**) I. J. Inb er g, Bidrag till Uleåborgs läns geognosi (Bidr. till 

 känned. af Fiiil. natur och folk, XX). 



