8 



seuduilla se vuorottelee avaiain karheahiekkaisten kaiigashie- 

 dikkojen kanssa — ja myöskin Suornen puolella tavataan 

 sitä varsinkin samoilla seuduilla kuin karheaa kaiigashie- 

 taakiii. Savimaata puuttuu avaroilta paikkakunnilta koko- 

 naan ja yleensäkin löytyy sitä koko alueella jokseenkin vähän. 

 Pielisjärven lähistö sekä siihen laskeutuvieu vesien rantaraat 

 vähän ulompanakin Pielisestä tekevät siinä suhteessa kuiten- 

 kin poikkeukscn, Muut paikkakuimat, joilla savea tava- 

 taan, övat seutu kaakkoispuolella Pääjärveä, Kuittijärvien 

 tienoo (ja varsinkin Jyvälaliden lähistö), Livajoen paikka- 

 kuntaynnä Luvajärven seutu, kaikki Venäjän-Karjalassa, ynnä 

 Kiannanniemi ja Kuusamonj arven rannat Suornen puolella, ja 

 monella seudulla löytyy sitä hietakerrosten alla myös maan 

 sisässä, esim. Kiannassa itäpuolella Akonjärveä, Venäjällä 

 Vartiolammin luona, y. m. Niinkuin jo tästä voipi arvata 

 övat pellot hietaperäistä multaa isoimmalla osalla aluettaja 

 savikkoa tai savensekaista multaa ainoastaan niillä harvoilla 

 seuduilla, jotka yllä övat luetellut, jotavastoin ne useimmissa 

 Venäjän-Karjalan kylissä övat hienoa hietaa. Maan hedel- 

 mällisyys on peltomailla Venäjän-Karjalassa sentähden yleensä 

 huononpuoleinen, vaan Suornen puolella keskinkertainen. 

 Hedelmällisimmät övat pellot Pielisjärven niaisemalla sekä 

 Kiannan pitäjässä Kiannanniemellä, vaan paljon eivät nekään 

 kuitenkaan eroa muista seuduista. Tosin on yleensäkin maa 

 laihanpuoleista alueellamme, vaan ei kuitenkaan kaikilla tie- 

 noin niin suuressa määrin kuin viljelyksistä voisi päättää sen 

 olevan. Laita on nimittäin sellainen, etta paikkakunnan 

 kylmä ilmanala pakoittaa etsimään viljelykselle sijaa ei maan 

 hedelmällisyyden, vaan ilmanlaadun tarjoamien etujen mu- 

 kaan, jonka vuoksi asunnot ja viljelykset seuduilla, joilla ei 

 ole isompia vesiä, tavallisesti övat perustetut kuivimmille 

 paikoille (vaarojen huipuilla j, n. e.) eli sellaisille kohdille, 

 jotka övat vähimmin hallanarkoja, vaan usein myös laihim- 

 pia. Kun maasta yleisesti puhumme katsomatta siihen josko 

 se on viljelykseen soveltuvaa tai ei, voimme kuitenkin sanoa, 

 etta monella seudulla ja etenkin Kuusamossa tavataan mel- 

 koisen hedelmällisiäkin paikkoja, jotka synnyttävät sangen 



