11 



kuussa 1 — 15 selkeää ja 4—17 pilvistä; elokuussa 0—13 

 selkeää ja 4—14 pilvistä; syyskuussa 1 — 9 selkeää ja 12 — 18 

 pilvistä. Kesä-, heinä-, elo- ja syyskuun päivistä olivat pil- 

 visiä yhteensä 19 — 34 procenttia, ynnä Nurmeksessa v. 1855 

 15 procenttia. Vuosina 1847 — 50 satoi Kuusamossa huhti- 

 kuussa lunta 2 — 7:mänä päivänä ja vetta 0—6 päivänä, ynnä 

 toukokuussa lunta 2 — 9 p. ja vetta 3 — 5 p. V. 1846 — 50 

 kesäkuussa lunta O — 4 p. ja vetta 2—12 p.; heinäkuussa 

 vetta 4 — 17 p.; elokuussa vetta 2—16 p.; syyskuussa lunta 

 O — 5 p. ja vetta 2 — 19 p.; lokakuussa lunta 3 — 8 p. ja vetta 

 1 — 9 p. Heinä-, elo- ja syyskuun päivistä olivat sateisia 

 Kuusamossa yhteensä 18 — 48 procenttia ja v. 1855 Nurmek- 

 sessa 38 procenttia*). 



Väkiluku. Suomen virallisen tilastou mukaan **) 

 nousi väestö v. 1865 Lieksan pitäjässä 9,581 henkeen eli 

 3,57 yhdelle neliövirstalle, Nurmeksessa 8,638 tai neliövirs- 

 talle 2,71, Kuhmossa 5,630 tai neliövirstalle 1,89, Kiannassa 

 5,250 tai neliövirstalle 0,88, ynnä Kuusamossa 5,966 tai 

 neliövirstalle 0,66. Venäjään kuuluvan alue-osan väestöstä 

 ei minulla ole tarkempia tietoja, vaan nälitävästi on se har- 

 valukuisempi, kuin samoilla tasapiireillä Suomenpuolisessa 

 alueosassa. — Venäjän-Karjalassa asuu väestö melkein 

 yksinomaisesti kylissä, joista muutamat myös övat jokseenkin 

 isoja; niin löytyy Uhtuan kylässä, joka on isoin alueellamme, 

 enemmän kuin puolitoista sataa taloa. Suomen puolella 

 tåas asuu väestö enimmäkseen hajanaisesti, jonka vuoksi 

 siellä kohtaa ainoastaan liarvoja isompia kyliä. Sellaisista 

 mainittakoon Lieksa, Nurmes ja Kuusamon kirkonkylä, jotka 

 kuitenkin kaikki övat pieniä verraten Etelä-Suomen kyliin. 



*J Mainitusta A. Moberg'in teoksesta tehtyjen laskujen mukaan. 

 **) Suomen virallinen tilasto. VI. Väkiluvun-tilastoa. 1 vihk. 

 Suomen väestö Joulukuun 31 p. 1865. Helsingissä 1870. 



