20 



Muilla kasviston-formationeilla, joita en tässä ole mai- 

 ninnut, on verrattain vähäinen välta alueella. 



c) Kasviston-formationein luoiito alueen 

 metsäregioneissa. 



I. Maiden kasvistationit (stationes terrestres). 

 A. Warjokkaat kasvipaikat (stationes umbrosse). 

 1) Kuivat metsät (silvie siccse). 



1. Mäntymetsät (pineta). 



Mäntymetsän stationilla on maa kemialliselta laadui- 

 taan pii-peräistä, kenties joskus myöskin saviperäistä, ja fy- 

 silliseltä luonnoltaan hietasoraa, karheaa tai hienoa hietaa, 

 taikka multaa (eli myös savikkoa). Kosteus-aste on sillä 

 3 (= kuivanpuoleinen)' ja varjostusaste toisintelee 2 — 3:een 

 (= suojattu — varjostettu). 



Tällä stationilla tavattava kasviston-formationi on yh- 

 distys seuraavista kasvistonmuodoista: mänty-, Hypmmi- ja 

 puola-muodoista, joista Hypnum on keskeymätön (9), mänty 

 runsas (8) ja puola jokseenkin runsas (7) — valtava (6). 

 Kataja-, Myrtillus-, kanerva- ja jäkälämuodot övat usein myös- 

 kin jokseenkin valtavia (5), vaan muita muotoja tavataan ai- 

 noastaan vähävaltaisina (4 — 3) — yksinäisinä (2 — 1). 



Muita puita ja pensaita, paitse mäntyä (Pinus syJ- 

 fcstris ja katajaa {Juniperus communis), tavataan mänty- 

 metsissä vielä tavallisena Betula glutinosa\^ usein myös 

 leppää (Alnus incana), ja Salix caprea^a, väliin Alnes excélsa\ 

 Salix vagans'isk sekä, varsinkin soisilla seuduilla, Betula liy- 

 brida\, (paitse Polijais-Karjalassa, jossa sitä en huomannut), 

 ynnä etelä-osalla aluetta vielä Betula vcrrucosa\. Warpu- 

 kasveista kasvaa paitse puolaa (Vaccinium) ja kanervaa 

 (Calluna) tavallisena myöskin mustikkaa (Myrt. nigra) ja 

 vanamoa {Linncea borealis), ja joskus tavataan, varsinkin poh- 

 jaisemmilla seuduilla, myös juolukkaa (Myrt. uliginosa) ynnä 

 paikotellen Lycopodium, annotinum^m., L.clavatum'ia ja L. com- 

 planatum'isi. Sammalkasviston pääperustan muodostaa Hyp- 

 mim Schreberi, vaan tavallisesti kasvaa siellä ja täällä sen 



