24 



kasviston-muotojen kanssa ja siten paikoilla, joilla kosteus- 

 raäärä ei ole suotuisampi lehtimetsille kuin mänty- tai kuu- 

 simetsille, pitää yllä lehtimetsäin formationeja, ja sen ohessa 

 näyttävät lehtimetsäin puulajit myöskin suuremmalla nopeu- 

 della kuin mänty ja kuusi saattavan levittää siemeniänsä tar- 

 peellisella runsaudella ja siten anastaa uusia aloja myöskin 

 paikoilla, jotka kumpaistenkin elämän tarpeita tyydyttäisivät. 



Missa lehtimetsät övat alkuperäistä formationia, on nii- 

 den kosteusaste suurempi kuin mäntymetsillä (siis ei 3), ja 

 toiselta puolen joko hedelmällisyys suurempi (varsinaisissa 

 lehdikoissa) tai kosteusaste pienempi (sekametsissä) kuin 

 kuusimetsillä (siis 3 ja 4 välillä). 



Fysillisten omaisuuksiensa toisintelemisen ja myöskin 

 ikänsä mukaan tarjoaa tämä stationi useampia toisistaan mel- 

 koisesti poikkeavia formationeja, jotka kuitenkin tiuhantakaa 

 menevät yli toisiinsa ja tavataan melkein yhtä paljon välilli- 

 sinä muotoina kuin tyypillisinäkin. 



a) Sekametsissä (silvce mixtce) on lehtipuu-muota 

 runsas (8), Myrtillus-muoto valtava — rimsas (6 — 8) ja u- 

 sein myös Hypnum-muoto samoin kuin mäntykin valtava (6), 

 ynnä ruoho- ja heinä-muodot jokseenkin valtavia (5), toisi- 

 naan ainoastaan vähävaltaisia (4). Pohjaisemmissa pitäjissä 

 on myöskin kuusi valtava (6). 



Paitse Betula glutinosa^, Pinus sylvestris^io. ja Ahies 

 excelsa\ tavataan sekametsissä tavallisina vielä haapaa (Po- 

 pulus tremula), raitaa (Salix caprea), pihjalaa (Sorbus aucu- 

 paria), \eT^T^SiSi^{Älnus incana) ja katajaa {Juniperus). Varpu- 

 kasviston muodostaa pääasiallisesti Myrtillus nigra, vaan ta- 

 vallisia övat myöskin Vaccinium vitis-idcea, Calluna vulgaris,. 

 Myrtillus uliginosa, Linncea horealis, Buhus idceus ja Lyco- 

 podium annotinum; kuitenkin on puola toisinaan melkein 

 yhtä valtava kuin mustikkakin. Paikotellen tavataan vielä 

 Lycopodium complanatum ja L. clavatum. Sammalkasviston 

 muodostavat etenkin Hypnum proliferum ja H. Schreheri, 

 sekä joskus niiden kanssa yhdessä, varsinkin eteläisemmillä 

 seuduilla, H. triqvetrum. Ruohoista on jokseenkin yhdenar- 

 voinen ala sekä pienilehtisillä ruohoilla etta muodoilla, jptka 



