31 



4) Märät metsät (silvae iiclae.) 



5. Kor vet (cibiegna tur fösa). 



Korpia tavataan alueella tietääkseni ainoastaan pii-pe- 

 räisellä maanlaadulla, joka fysilliseltä luoiiuoltaan saattaa 

 paksun multakerroksen alla olla hietasoraa, karheaa hiekkaa 

 tai hienoa liietaa ')• Maan kostens-aste toisintelee 7 — 8 (märka) 

 ja saattaa joskiis myöo olla 6 (kostea). Varjostiis-aste on 3 

 (varjostettu). Nämät tuntomerkit eroittavat tämän station!- 

 lajin siis ainoastaan osaksi lehdoista, vaan kun niihin ylidis- 

 tyy muutamia muita omituisuuksia, joita maan konfigura- 

 tioni tuottaa korpiloille, niin syntyy näiden kasvipaikkain 

 fysillisissä omituisuuksissa melkoinen ero. Vesi on nimit- 

 täin korpiloissa enemmän stagneeraavaa, knin lehdoissa, liedel- 

 mällisyys vähempi samoiukuin myös usein maan kaltevuus, 

 joka seikka aikaansaapi lehdon kasveille nopeamman miueraa- 

 listen ravintoaineiden tuonnin ja vailioksen. 



Korpien kasvistonformationi toisintelee johonkin mää- 

 rin sen mukaan josko se on yhdistyksessä kiiusimetsäin tai 

 räraeiden kanssa, joka seikka vaikuttaa etenkin varpukasvis- 

 toon sekä eräiden rämeen kasvien runsauteen korvissa. Vaikka 

 se ei ole mikään yksinomaisesti tälle formationille tnleva 

 omituisuus, etta lälieisiltä kasvipaikoilta tunkeutuu sociaale- 

 ja kasveja formationiin, jossa niiden varsinainen koti ei ole, 

 saapi tämä seikka kuitenkin suuremman tärkeyden korvissa 

 sen säännöllisyyden ja tavallisuuden vuoksi, jolla se niissä 

 on havaittavana. Yleisesti karakteriseeraa korpia runsas (8—7) 

 kuusikko, valtava (6—5) koivikko ja yhtämittainen (10—9) sam- 

 malkasvisto, joka pääasiallisesti on Sphagnumm. miiodostama 

 (9). Varpukasvisto saattaa siellä olla valtava (6—5), jokseen- 

 kin runsas (7) tai väliävaltainenkin (4 — 3); ruohokasvisto 

 on yleensä valtava (6—5) ynnä heinä jokseenkin valtava (5). 



Paitse koivua (Betula glutinosa) ja kuusta (Äbies ex- 

 celsa) övat korvissa tavallisia, vaikka vähävaltaisia, seuraa- 



') Kaltevalla saviraaalla en ole koskaan tavannut koi'pea, vaan ta- 

 saisella vesiperäisellä savikkoraaalla tapasin Nurmeksessä kuusiraetsän ja. 

 korven välimuodon. 



