33 



tum, Saussiirea alpina (valt.), Cypripedium calceolus, Eqvise- 

 tum scirpoides ja Cystopteris montana. 



Saramalpeitteen muodostaa korvissa pääasiallisesti>S^Äa/;- 

 num stricfum sekä paikoittain PolytricJmm commune, vaaii 

 niiden seassa tavataan myös usein Sph. acutifolium'isL, Sph. 

 palustré'a ja Sph. pycnocladnmio.. 



6. Wiidat (betuleta paludosa). 



Viitain kasvistationi eroaa korvista korkeammalla kos- 

 teusasteella, joka edellisissä toisintelee 8—9 (märka — vetelä). 

 Maaperä vetisen, ei erittäin paksun sammalikon alla tarjoaa 

 ainoastaan samoja erillaisuuksia kuin korvissakin. 



Viitain vesiperäisyys estää isomman vallan rauilta puu- 

 lajeilta paitse lelitipuilta, jotka, vaikka usein rujostuneessa 

 rauodossa, löytävät sammalikon alaisessa lujemmassa maassa 

 turvan juurilleen. Runsaan lehtipuu-kasviston oliessa karak- 

 teriseeraavat viitain formationia ylitämittainen sammalikko, 

 pääasiallisesti Sphagmtm sfrictum''m muodostama, valtava 

 tai runsaskin pensaskasvisto, varsinkin pajumuotoa, ynnä val- 

 tava tai jokseenkin valtava ruolio- ja lieinä-kasvisto. 



Puista ja pensaista on koivu (Betida glutinosa) tavalli- 

 nen ja runsas (8—7), Älnus incana ja Salix x>hylicifolia val- 

 tavia (5 — 6) ja tav., ynnä S. Japjwmim ja Abies excelsa usein 

 ainoastaan väliävaltaisia, vaikka myöskin tav. Paikotellen 

 tavataan Salix myriilloides ja satunnaisesti Betida verrucosa 

 sekä Fimis sylvestris. Varpukasveista övat tavallisia, vaan 

 vähävaltaisia, Myrtillus idiginosa, Betula nana ja Oxycoccus 

 palustris; satunnaisesti tavataan myös Vaccinittm vitis-idcea. 

 Ruohoista övat tavallisia ja usein jokseenkin valtavia (6j: 



Comartim pahistre, Eqvisetum arvense E. palustre, 



Menyanthes trifoliata, var. nemorosum, Folypodimn dryopteris. 



Carex canescens, E. sylvaticum 



var. capillare, 



Tavallisia, vaan vähävaltaisia, övat: 



Ruhiis chamcemortis, Eriophorum vaginatitm, Polystichnm spimdosum. 



Corallorhiza innata. 



