36 



[B) Kallioin-räystäät (articiiU rupnmi) eroavat edelii- 

 sestä kasvipaikasta muunmuassa siinä etta niissä on kasvien sub- 

 straattina ohkoinen kallion rapautumisesta syntynyt hieta- 

 kerros, puhiimatta useista muista omituisuuksista, joita sta- 

 tionin asema kallion siihteen tuottaa. Kemialliselta laadul- 

 taan ou hieta niillä joko pii- tai kalkkiperäistä. Puista ja 

 pensaista sekä varpukasveista tavataan täällä satunnaisesti 

 samoja lajeja kuin edelliselläkin kasvipaikalla ynnä tavalli- 

 sena lisäksi vielä Rubus idceus [ja satunnaisesti Linncea bo- 

 realis]. Ruohoista ja heinistä övat tavallisia: 



Epilohium angustifolmm , Agrostis vulgaris, A. ccespitosa, 



Campanula rotundifolia. Aira Jlexuosa, (Poa pratensis). 



Paikotellen tavataan: 



Rumex acetosella, Poa nemoralis, P. serotina. 



Harvinaisia tai satunnaisia övat: 



Arabis Thaliana, Crepis tectorum, H. ivmbellatum, 



Viola arenaria, Hieracitim prcealtitm var. Convallaria majalis, 



liubus arcticus, hirsutum, Poa coesia var. glauca. 



Etelä-osassa aluetta tavataan tällä stationilla jokseen- 

 kin satunnaisesti vielä Epilobium niontanuni, ja pohjais-osassa 

 aluetta harvinaisina tai satunnaisesti seuraavat lajit: (Erij- 

 simum hieracifolmm?), liraha hirfa var. hebecarpa, Viola 

 arenaria^ Viscaria alpina, Crypsophila fastigiata (valt.), Ce- 

 rastitim alpinum (valt.), Potentilla nivea, Cotoneasfer vidgaris, 

 (Saxi fråga cernua), Galium boreale, Ecliinospermum deflexmn, 

 Thymus serpyllmn, Androsace sepfenfrionalis, Eqvisctum scir- 

 poides. 



y) Kailioseinäin halkeamat ja raot (fissnrce paric- 

 tum rupium) tarjoavat kemialliselta laadultaan kasveille alueel- 

 la sekä pii- etta kalkkiperäisen substraatin, jona kasvit käyt- 

 tävät sekä kallioa itseä etta raoissa olevaa rapautumis-hietaa. 

 Kosteus-aste toisintelee siellä 2 — 3(kuiva — 'kuivanpuGleinen) ja 

 varjostus-aste 1 — 2 (aukea — suojattu). Paikotellen tavataan 

 tällä stationilla yli koko alueen Pohjpodium vulgäre ja har- 

 vinaisena Poa ccssia var. glauca sekä Asplcnium viride. Etelä- 

 osassa aluetta kasvaa paik. vielä Woodsia ilvensis, joka poh- 



