45 



ten jo olivat lehdikoksi muuttumassa, ') seuraavia kasveja: 

 Calamagrostis anmdinacea (runs.), Convallaria majalis (rims.), 

 Hierochloe horedlis (valt.), Platanthera hifolia, Milium ejfn- 

 sum ja Bosa cinnamomea. 



11. Niitty-töyräät (campi herhidi). 

 Alueen niitty-töyräillä on maa kemialliselta laadultaan 

 aina pii-peräistä ja fysilliseltä luonnoltaan ainakin tavalli- 

 sesti hienoa hietaa (joskus myös hietasoraa?), jota peittää 

 melkoinen multa-kerros. Kosteus-aste on niillä 3 (kuivan- 

 puoleinen) ja varjostus-aste 1 (aukea). 



Kasvistoltaan toisintelevat niitty-töyräät sangen paljon, 

 vaan pysyvä omituisuus on niillä kuitenkin siinä, etta niiden 

 ruohokasvisto on runsas (8 — 7) ja pää-asiallisesti sociaalis- 

 ten lajien rauodostama, jotka vallitsevat isommilla aloilla 

 yksi yhdessä paikoin ja toinen toisessa. Sillä tavoin kasva- 

 vat täällä seuraavat ruohot: Rammculus auricomus, R. a- 

 cris, TroUius europmus, Dianilms superbus, Geranium sylva- 

 ticum, Lathyrus pratensis, Vicia cracca, Trifolmm pratense, 

 Älchemilla vidgaris, Bubus arcticus, Cornus suecica, Chry- 

 santhemum leucanthemnm, (SoUdago virgaurea), Centaurea 

 pihrygia, Cirsium heterophyllum, Taraxacum officinalc, Leon- 

 todon autuninalis, L. hispidus, Campamda rotundifolia, Eu- 

 pthrasia officinalis, RJiinanthus major, Rh. minor, Polygonum 

 viviparum ja Convallaria majalis, sekä vähemmässä määrin 

 useat muut. Myöskin heinäkasvisto on yleensä runsas (8—7), 

 vaikka ruohoa heikorapi, toisinaan kumminkin ainoastaan val- 

 tava (6). Varpu-, puu- ja pensaskasvistot övat vähäarvoisia ja 

 sammalkasvisto on valtava (6 — 5) tai vähävaltainen, toisinaan 

 runsaskin, varsinkin Climacium dendroides'en, Aulacomnion 

 palustre^n, Hypnum ahietinum^m ja Polytrichum juniperinunim 

 muodostama. 



Puu- ja pensas-lajeista tavataan täällä vähävaltaisina ja 

 jokseenkin satunnaisesti koivun {Betida glutinosa), haavan 

 (Populus), raidan (Salix caprea) ja lepän (Älnus incana) ve- 

 soja, ynnä katajaa {Juniperus), Salix phylicifolia di, S. de- 



1) Sellaisia paikkoja kutsutaan seuduUa kaseksiksi (kases). 



