63 



18. Kosteat niityt {prata hmnkla). 



Kemialliselta laadultaan övat alueen kosteat niityt joko 

 pii- tai saviperäisiä ja fysilliseltä luonnoltaan paksun mul- 

 takeiToksen alla, jota syvemmälle niiden ruohoin ja lieinäiii 

 jiiuret tuskin tunkevat, joko hietasoraa ')?), hienoa hietaa 

 (y) tai savikkoa. Kosteus-aste on iiiillä G - 7 (kostea — 

 rnärkä) ja varjostus-aste 1 (aiikea). 



Heinäkasvisto on kosteilla niityillä jokseenkin yhtämit- 

 tainen tai runsas (9—8) sekä varsinkin pienilelitisten sara- 

 hcinäin ynnä vähempien gramineien kasviston-muotoa, ja ruo- 

 hokasvisto on niillä valtava tai vähävaltainenkin (6—4). Kui- 

 tenkin tavataan, varsinkin ranuoilla, niistä toisinto, jossa sa- 

 raheinäin sijan suurimmaksi osaksi on ottanut ruoho Juncus- 

 muotoa. Sammalkasvisto on niillä tavallisesti runsas (-S — 7) 

 ja varsinkin Hypnum- tai PolytricJmm-\txyien muodostama 

 {Hypnum fluitans^m, H. cor di folmm' in, Folyfrichum strictum'm 

 j\fmwu-\a,yien, Sphagnum acutifoUum^ in, Sph. sqvarrosmn^in, 

 Aiilacomnion palustrc\\ ja GUmaciuni dendroides'en) ; toisinaan 

 on se kumminkin ainoastaan vähävaltainen, jolloin heinäkas- 

 viston useimmiten muodostaa typpäissä kasvavat Carex jun- 

 rclla tai C. ceespitosa. Pensaskasvisto on niillä valtava (G — 5) 

 tai vähävaltainen, 

 Ruohoista ja heinistä övat tavallisia ja runsaita (8—7): 



Juncus Jiliformis, C. vulgaris, Agrostis vulgaris, 



Carex canescens, C. ceespitosa, (paikotel- 



len runsas), 



jotka joko kukin yksinään vallitsevat isommilla aloilla tahi 

 kasvavat sekaisin, varsinkin kaksitellen. Tavallisia ja valtavia 

 (6 — 5) övat: 



Comarum palustre, Eriophorum angitstifo- Carex fiava, 



lium, Calamagrostis strida. 



Tavallisia, vaan vähävaltaisia, övat seuraavat: 



Ranunculus repens, Caltha palustris, Rubus arcticus, 



R. acris, Viola epipsila, Spircea ulmaria. 



•) Tarkempia muistiinkirjoituksia niiden fysillisestä luonnosta ei 

 rainulla ole. 



