69 



3) Vetelät aukeat maat (loca aprica aqvosa). 



21. Letot {paludes). 



Maa on letoilla fysilliseltä luonnoltaan multaa (mutaa 

 ja sammalta) ja kemialliselta laadultaan pii-peräistä (kenties 

 joskus myös savi- tai kalkkiperäistä). Kosteus-aste vaihtelee 

 9 — 7:ään (vetelä — märka) ja varjostus-aste on 1 (aukea) tai 

 joskus myös 2 (suojattu). 



Maan hedelmällisyyden, vetisyyden ja liejuisuuden, ke- 

 väisten tulvain •) runsauden ja kestävyyden ynnä kasviston 

 formationin iän ja syntyperän^) mukaan vaihtelee kasvisto 

 tällä stationilla erittäin suuressa määrässä. Vaikka nämät 

 muunnokset koskevat lettojen tärkeimpiä kasviston osia, näyt- 

 tää kuitenkin mahdottomalta eroittaa niillä useampia forma- 

 tioni-lajeja, sillä niin monimaiset ja epävakaiset övat ne ta- 

 vat, joilla kasvit niillä yhtyvät. Tahdon tässä kuitenkin mai- 

 nita muutamat enimmin eroavat toisinnot, joita letoista alueella 

 tavataan, vaikkapa ne eivät olekaan tavallisempia tai ava- 

 rampia, kuin niitä yhdistävät välimuodot. Järvien rannoilla 

 tapaa joskus lettoja, joilla sammalkasvisto on hajanainen sekä 

 jokseenkin vähävaltainen ja maa sentähden paljasta ja niu- 

 taista harvaan kasvavien ruohojen välissä. Ruoliokasvisto on 

 sellaisilla paikoilla valtava tai jokseenkin runsas (6 — 7) ja 

 pääasiallisesti Menyanthes trifoliata'n, Comarum paU(stre'n ja 

 Eqvisetum limosum'm ynnä useiden niiden seassa kasvavain 

 vähävaltaisten ruohojen (osaksi myös rantaruohojen) muodos- 

 taraa. Myöskin heinää ja vähempiä pajulajeja tavataan siellä 



1) Lettojen yleisempi löytyminen Pohjais- Suomessa, kuin etelä- 

 osassa maatamme, lienee myös selitettävä paraastaan tulvain suuremman 

 runsauden kautta edellisellä seuduUa. Etta tulvat ainakin edistävät 

 lettojen muodostumista, siihen viittaa myöskin se seikka, etta Spha- 

 ^«u*n'illa peittyväin lettojen heinänkasvu saadaan paranemaan ja Sphagnum 

 heikkonemaan vedensalpauksilla, joiden kautta tulva niillä enennetään. — 

 Tämä on myös pohjais-osassa aluetta tavallisin niittyjen parannus- ja 

 valmistuskeino, ja seuduittain myös melkein ainoa. Sillä tavoin laitet- 

 tuja niittyja kutsuu kansa siellä paiseiksi tai paiseniityiksi. 



2j Ne saattavat nimittäin olla muodostuneet joko lampiloille tai 

 järvien, jokien eli purojen rannoille taikka muutoin vesiperäisille maille. 



