77 



ynnä pohjais-osassa aluetta Pingvicula vulgaris. Pensaskas- 

 veista kasvaa satunnaisesti Salix lapponum, S. myrtilloides 

 ja S. phylicifolia. 



P) Män tyr äme illa (tur fösa pinifera) on sammalikko 

 taajempi, tavallisesti mättäinen ja pää-asiallisesti Sphagnum 

 acutifolium^iw muodostama. Muilla sammal-lajeilla, joita sen 

 seassa tavataan, on ainoastaan väliä-arvoinen sija, jos eroi- 

 tamme muutamat Polytrichiim-lsiiit, jotka kasvavat mättäillä 

 usein sangen runsaasti. Jäkälistä övat tavallisia, vaikka u- 

 sein vähävaltaisia, Cladina sylvatica ja 67. rangiferina. Puu- 

 lajeista kasvavat täällä harvaan ja riutuvina mäuty {Finns 

 sylvestris) ja hieskoivu {Betula glutinosa) sekä satunnaisesti 

 myös Ahies excelsa. Varpukasvisto on tavallisesti tiuha ja 

 rimsas (8 — 1), vaikka joskus kiimminkin heikompikin. Be- 

 tula nana ja Ledum palustre kilvoittelevat runsaudessa Cas- 

 sandra calycidata^n kanssa, paitse pohjais-osassa aluetta, jossa 

 jälkiraäinen on vähemmin yleinen. Tavallisia ja valtavia (6 — 5) 

 övat myös Ändromeda polifolia ja Oxycoccus palustris; u- 

 seimmiten övat sitävastoin vähävaltaisia, vaikka tavallisia, 

 Myrtillus idiginosa, Empetriim nigrum, Oxycoccus microcar- 

 pus ja Vaccinium vitis-idcea [satunnaisesti tavataan myös 

 Lycopodium annotinum]. Pensaskasveista kasvaa tavallisena, 

 vaan vähävaltaisena, Juniperus communis sekä satunnaisesti 

 vielä Betula hybrida, B. alpestris, Salix phylicifolia, S. ca- 

 prea, S. tnyrtilloides ja S. lapponum. Jleinäkasvisto on vähä- 

 valtainen, vaan ruoho usein valtava (6 — 5) ja silloin etu- 

 päässä Ruhus chamcemortis^en muodostama. Tavallisia övat 

 muutoin lisäksi seuraavat lajit: 



Drosera rotundifolia, Eriophorum angustifo- C. filiformis. 

 Dr. longifolia, lium, {Äira /lexuosa). 



Melampyrum pratense, Carex paucijlora, 



Paikotellen tavataan myös Carex glohularis ja satun- 

 naisesti Orchis inacidata^ Eriophorum angustifolimn, Carex 

 ■canescens, C. vidgaris ja C. irrigua ynnä pohjais-osassa alu- 

 etta Saussurea alpina ja Sceptrum carolinum. 



