85 



eli enene levenemisessään etelästä pohjaista kohden, vaan 

 pysyvät jollakin puolejla aluetta tavallisiiia tai harvinaisina 

 isommalla alalla, kuin sen toisella äärellä. Monet kasvavat 

 tavallisiiia itäpuolella aluetta, vaan puuttuvat sen länsiosassa, 

 ja toiset tavataan tåas ainoastaan jollakin kulmalla jälkimäi- 

 sellä seudulla. Vaan löytyypä niitäkin koko joukko, jotka, 

 niinkuin jälempänä tulen osoittamaan, kasvavat alueen sekä 

 pohjais- etta etelä-osissa vaan puuttuvat keskimäisistä pitä- 

 jistä tai kasvavat niissä paljoa vähemmällä levenemisellä. 



Vaikka useat näistä levenemisen vaihoksista övat seu- 

 raus kasvi-stationein omituisuuksiin luettavista suhteista, övat 

 ne enimmäkseen kumminkin, niinkuin luonnollista onkin, se- 

 litettävät ilmanlaadun muunnosten kautta. Ilmanlaadun ha- 

 vaintojen riittämättömyyden vuoksi emme tätänykyä kuiten- 

 kaan voi ryhtyä vertaukseen kasviston vaihoksien Ja alueen 

 eri seutujen ilmanlaadun omituisuuksien välillä, kuinka tä- 

 hellistä se kasvien levenemissuhteiden selvittämistä varten 

 olisikin. Me saatammekin sentähden johtaa syyt kasviston 

 erillaisuuksiin enimmäkseen ainoastaan sen omasta luonnosta 

 tai muutamista ilmanlaatuun viittaavista maantieteellisistä 

 suhteista. 



Aluen transversellit regionit. Ilmanlaadun erillaisuuk- 

 sien synnyttämiä regioneja voidaan alueella, kun emme 

 tunturilakien luontoa tässä ota kysymykseen, eroittaa kolme, 

 jotka vastaavat seuraavia Wahlenberg'in ') Euotsissa eroit- 

 tamia regioneja, nimittäin regio abietina, reg. sylvatica infra- 

 Japponica ja reg. acerina. 



Jälimmäisestä eli lehtipuiden regionista {reg. ace- 

 rina) ulottuu ainoastaan sen äärimmäisin pohjainen reuna a- 

 lueellemrae. Selvimmin näkee sen kehittyneenä Pielisjärven 

 rantaseudulla, jossa muun muassa Ähius glutinosa ja Tilia 

 neptentrionalis kasvavat. Sieltä siirtyy sen raja luodetta koh- 

 den ulkopuolelle aluettamme, luultavasti Sotkamoon, vaan 

 koillista kohden pohjais-puolitse Lieksan kylää (noin 63° 25') 

 Venäjän puolelle, niin etta Tuulijärven ja Lieksan järven 



1) G. Wahlenberg, Flora suecica, II. Upsalise 1826. Siv. XXXII. 



