119 



ponia), septentrionali (Ostrobothnia, Fennia), media et au- 

 stiali, in Tauria et provinc. caucasicis, in Sibiria uralensi, 

 altaica, baicalensi et orientali inqve Davuria. 



Norjassa: Blytfin mukaan (1. c, s. 342) „til Östfinmar- 

 ken". 



Ruotsissa: Wahlenberg'in mukaan (Fl. suec, s. 558) 

 „in pratis fere totius Sueciae usqve ad Jemtlandiam freqven- 

 ter; sed Lapponiae rarius minusqve" sekä (Fl. lapp., s. 215) 

 „in pratis inferalpinis Nordlandiae et ipsis alpibus lulensi- 

 bus raro; nec non in paludibus Lapponi» sylvaticai pröBci- 

 pue tornensis freqventius". — Ei mainittu Etelä-Ångerman- 

 landista Fristedfin kasviluettelossa. — Piteån Lapissa kuu- 

 sireg., mäntyreg., koivureg. paik. (Björnstr., s. 29) — Qvik- 

 joen seuduUa Luleån Lapissa Anderson'in mukaan (s. 30) 

 „in prat. aqvosis alp. Snjärrak cop." — Tornion Lapissa koivu- 

 reg., havureg. tav. (Laest., s. 24). 



Suomessa ja Pohjais-Venäjällä: Suomen Lapissa J. 

 Fellman'in mukaan (s. 281) „ad flumina Ounasjoki et Kak- 

 kala lecta". — Turjan Lapissa N. L Fellman'in mukaan (s. 

 65) „ad pag. Peisen, Knjäscha et Umba rarissime". — Ei 

 kasva Samojedein maassa Ruprechfin mukaan (s. 9). — 

 Länsisuomessa Satakunnassa („St.") paik., vaan ei Etelä- 

 Pobjanmaalla („0a.") (Simm., Karst., Malmgr., s. 16^. — 

 Polijais-Hämeessä jtav. (Broth., s. 167). — Suomen Karja- 

 lassa tav. (W. Nyl., 1. c. s. 153). — Äänisjärven Karjalassa 

 yl. (Norrl., Fl. Kar. oneg., S..172). 



Päätös: Kohoaa Skandinavian kautta Lappiin, välttäen 

 Lapin-alista regionia, ja ulottuu toiselta puolen Etelä-Suo- 

 mesta vähitellen heikkonevalla levenemisellä melkein yli koko 

 tervalepän regionin. 



Scirpus pauciflorus. Kasvaa Watson'in mukaan (Comp. 

 Cyb., s. 362) koko Europassa paitse Turkinmaalla. — Lede- 

 bour'in mukaan (Fl. ross. IV, s. 246) „in Rossia septentrio- 

 nali (Ostrobothnia et Fennia), media et australi in- 

 qve Sibiria uralensi et Davuria". 



Norjassa: M. N. Blytfin mukaan (1. c, s. 263) „alminde- 

 1ig til Östfinmarken", josta A. Blytt lausuu (1. c, s. 1263) „ef- 

 ter min Erfaring hijrer den ikke til de almindelige Planter". 



