126 



Stifter; nordenfjelds ei sj. gjennem Throndhjems Stift og 

 Nordland lige til Vestfinraarken, og ogsaa i Östfinmarken. I 

 Fjeldegnene som var. horeale Fr." 



Ruotsissa: Wahlenberg'in mukaan (Fl. suec. II, s. 509) 

 „fere per totam Sueciam usqve ad Lapponiam inferiorem et 

 inferalpinara passim". — Etelä-Ångermanlandissa kaikissa 

 reg. paik. (Frist., s. 14). — Piteån Lapin ja Qvikjoen seu- 

 dun kasviluetteloissa ei mainittu. — Tornion Lapissa koivu- 

 reg. harv. (C. P. Laest., s. 14). 



Siiomessa ja Pohjais-Venäjällä : J. Fellman'in mukaan 

 Sodankylässä paik. (J. Fellm., s. 278). — Turjan Lapissa 

 N. I. Fellman'in mukaan (s. 33) „circa sinum Kantalaks pas- 

 sim; dein non vidi anteqvam ad pagum Ponoj et sinum Ko- 

 la". — Oulun seudulla Julin'in mukaan (s. 291) tav. saa- 

 rissa. — Pohjais-Hämeessä harv. [metsistyneenä?] (Broth., 

 s. 198). — Länsisuomessa („St., Oa.") jtav. (Simm., Karst., 

 Malmgr. s. 16). — Suomen Karjalassa paik. (W. Nyl., s. 123). 

 — Karjalan kannaksella paik. (Malmb., s. 308). — Äänis- 

 järven Karjalassa harv. [„Saoneshje haud rara"] (Norrl., s. 

 154). — Samojedien maassa Ruprechfin mukaan (s. 42) 

 „usqve ad fl. Torna (Kanin) et Schemtschuschnaja atqve si- 

 num Indega". 



Päätös '): On Venäjän kautta levennyt alueemme pohjais- 

 osaan, niinkuin myös Suomen Lappiinkin, ja välttää sisä- 

 maassa Lapin-alista regionia sekä pohjaisempaa tervalepän re- 

 gionia, jossa se kuitenkin tavataan harvinaisena ja varsinkin 

 metsistyneenä. 



Veroniea longifolia. Kasvaa seuraavissa Europan maissa 

 (Nym., s. 123): „Helv., Austr., Germ., Batav. — Scand. — 

 Lomb. — Hung., Transs., Croat. — Dalm. — Rossia". — Le- 

 debour^in mukaan (1. c. III, s. 233) „in Rossia arctica (Kola, 

 Lapponia, terr. Samojedarum reg. arctica), septentrionali (0- 

 strobothnia, Fennia, terr. Samojedarum reg. sylv.), media et 

 australi — — Sibiria uralensi, altaica, baicalensi et arctica 

 inqve Davuria". 



') Tekee poikkeuksen sivulla 113 annetusta säännöstä. 



