20 Wuorenfaus, Pohjanlahden rannikkoplanktoni. 2. XI. 1912. 



ja Sida crystallina. Murtovesimuotojen esiintymisessä on 

 huomattava, etta ne esiintyvät 1) sekä avonaisessa meressä 

 etta lahdissa, 2) ainoastaan avonaisessa meressä tai 3) puut- 

 tuvat molemmista. Ensimäiseen ryhmään kuuluu joukko 

 lajeja, joista mainittakoon: Chaetoceras bottniciim, Thalassio- 

 sira baltica, Cothiirnia maritima, Tintinnopsis baltica ja T. 

 tubiilosa, Synchaeta baltica ja S. monopus, Eurytemora hi- 

 rimdoides ja Bosmina maritima. Mitä näitten yhteisten 

 murtovesimuotojen yksilörunsauteen tulee, niin huomataan 

 siinä eroavaisuutta avonaisen meren ja lahtien välillä, vieläpä 

 ne eri lahdissakin esiintyvät nähtävästi eri määrissä. Yleensä 

 ne avonaisessakin meressä esiintyvät runsaammin, sitten avo- 

 naisessa Tauvonlahdessa, Raahen sisäsatamassa, Ojakylän- 

 lahdessa ja Säikänlahdessa lopuksi niistä ainoastaan kaksi 

 viimemainittua tavataan ja nekin hyvin harvinaisena, ehkäpä 

 vaan sinne ajaantuneina. Tähän ryhmään voidaan vielä yh- 

 distää Anuraea aculeata var. platei ja Ä. cochlearis var. reciir- 

 vispina, mitkä avonaisessa meressä esiintyvät keski- ja loppu- 

 kesällä joko verrattain runsaasti (c) tai runsaastikin (cc) ja 

 lalidissa, lukuunottamatta Säikänlahtea, missa ne övat harvi- 

 naiset, päämuodon kera övat vallitsevana osana planktonissa. 

 Ainoastaan avonaisessa meressä tavataan: Achnanthes tae- 

 niata, Sceletonema costatum ja Peridinium catenatum. ^) Koko 

 Perämerestä tai ainakin sen suurimmasta osasta puuttuvat, 

 kuten edellä mainitut tutkimukset osoittavat: Aphanizomenon 

 flos aqiiae, Nodularia spiimigena ja Acartia bifilosa. — Erik- 

 seen on merkittävä, etta reliktinen kopepodi Limnocalamis 

 grimaldi, mikä asustaa etupäässä syvemmissäja kylmemmissä 

 vesikerroksissa, kesäkuussa esiintyi Tauvonlahdessa. Ja sa- 

 moin on huomattava, etta Evadne nordmanni ja Podon po- 

 lyphemoides, ioiWa, ollen suuresti euryhaliinisia, on hyvin laaja 

 levenemisalue, esiintyvät vielä näissä matalissa ja vähäsuo- 

 laisissa rantalahdissa. 



M Aivan vastaavan ilmiön Suomenlahden muutamista lahdista osoit- 

 taa prof. K. M. L e v a n d er kirjoituksessaan „Zur Kenntnis des Plank- 

 tons und der Bodenfauna einiger seichten Brackwasserbuchten". Acta 

 Soc. pro Fauna et Flora Fennica XX, N:o 5. Helsingfors 1901. 



