152 Saalas. — Huumonen. 3. V. 1913. 



peitinsiipien kärkiosassa epäselvä laakea pituusuurre; 

 tämän ulkopuolella oleva kolmas viirujen väli ei ole 

 harjumaisesti kohonnut. Tuntosarvien nuija kärjestään 

 enemmän pj^öristetty. Etuselkä osaksi punankeltainen. 



2' Peitinsiipien riveihin järjestyneet pisteet karkeita, pyö- 

 reähköjä, sivuilla jonkun verran säännöttömiä, alaspäin 

 kaartuneessa kärkiosassa epäsäännöllisiä rosoisten poikki- 

 uurteiden yhdistämiä X. signatus Fabr. 



2" Peitinsiivet hienosti pisteviiruiset, pisterivit sivuillakin 

 säännölliset mutta hienommat, alaspäin kaartuneessa 

 kärkiosassa hienommat, säännölliset, vailla rosoisia yh- 

 distäviä poikkiuurteita X. lineatus Oliv. 



Ylioppilas M. E. Huumonen ilmoitti painettavaksi: 



Kasvisto- ja kasvullisuusmuistiinpanoja luonnontieteellisistä 

 maakunnista Lkem, Ob ja Om. 



Saatuani kesäksi 1912 Societas pro Fauna et Flora Fen- 

 nicalta stipendin kasvitieteellisten tutkimusten ja keräysten 

 tekemiseksi eri tahoilla Oulun lääniä, sovitin Kemijokivar- 

 relle suunnittelemani matkan kymmenennen maantietéellisen 

 retken yhteyteen, jonka päämääränä oli Pyhätunturi. Tämä 

 matka tapahtui heinäkuun 1 — 14 p:n välillä. Myöhemmin 

 samassa kuussa tein kiertoretken kasvitieteellisesti hyvin 

 vähän tutkittuihin Ostrobothnia median pitäjiin: Oulaisiin» 

 Merijärvelle, Alavieskaan ja Ylivieskaan, Tarkoitukseni oli 

 retkeillä tässä maakunnassa laajemminkin ja tarkemmin, mutta 

 muut välttämättömät työt siirsivät tehtävän toiste jatketta- 

 vaksi. Seuraavassa esitän näiltä retkiltä eräitä pikamuistiin- 

 panoja, pääasiallisesti „tien ohesta tempomia" ja pitäen etu- 

 päässä silmällä kasvistomme levenemisen tuntemisen edistä- 

 mistä. Toisia seikkoja toivon voivani tuoda julki toisessa 

 yhteydessä. 



Mainittakoon aluksi muutamia erillisiä floristisia havain- 

 toja Kemijokivarrelta. 



