3. V. 1913. Huumonen, Kasvisto- ja kasvullisuusmuistiinpanoja. 155 



damim palustre ja Pedicularis palustris. Mättäillä vielä yksit- 

 täisiä Peltigera polydactyla. 



Rovaniemen ja Kemijärven maantien molemmin puolin 

 on runsaasti soita, osaksi metsälampien soistumisesta, mutta 

 pääasiallisesti metsämaan soistumisesta syntyneitä. 



Yleisimpänä tyyppinä on tasaiset tai matalamättäiset suot, 

 joissa Sphagnum-peitteen muodostavat: Sph. papillosum, Sph. 

 subseciindiim, Sph. Lindbergii, Sph. Jensenii id. Sph. amblyphyl- 

 lum, viimeksi mainitut verrattain niukkoina. Varsinkin soiden 

 laitaosilla esiintyy myös Sph. compactum. SphagnurrCm seassa 

 on myös, paikoin runsaastikin, Calliergon stramineum, Dre- 

 panodadus fluitans coll. sekä mainituilla matalilla mättäillä 

 Äulacomnhim pahistre. Heinistä on tavallisesti vallitsevin 

 tuppainen Scirpiis ccespitosiis (5 — 8). Sen ohella on aina 

 enemmän tai vähemmän runsaasti, eri aloilla runsaudeltaan 

 vaihdellen, Carex rostrata, C. limosa, C. chordorrhiza, C. pau- 

 ciflora, C. dioica. Muita ominaiskasveja övat sphagnumistoon 

 piiloutuvat Selaginella spinulosa, Scapania irrigua ja Cepha- 

 lozia fluitans, ynnä niukahko (1 — 3) Eriophomm vaginatum 

 ja Menyanthes trifoliata. Mätäslöillä vielä Betida nana, Vacc. 

 uliginosum, V. oxycoccus ja Androm, polifolia. 



Muistiinpano suosta Ketolan majatalon lähellä Kemijär- 

 vellä, kahden kangasharjanteen välillä, jossa myös lampi. 

 11. VII. 1912. 



Lammen ympärillä ± 3 m levyinen, melkein puhdas Ca- 

 rex filiformis-yyö. Seassa Eriophorum angustifoUum 3 ja yk- 

 sittäisiä Molinia co^ru/^a-tuppaita. Pohjalla harva ja paikot- 

 tainen Sphagnum platyphyllum. Edempänä rannasta, mädän- 

 neellä Sp/za^num-alustalla, jossa myös Jiingermannia infläta 

 ja joku sinilevä: Carex filiformis 6, C. limosa 5 ja Scheuch- 

 zeria palustris 4. Tämän alueen takana rämemättäistö: Sph. 

 fuscum, Polytr. strictum ja tavanmukainen varvusto, kuten 

 Betula nana, Rubus cham., Ledum pal., Androm, polif., Vacc. 

 uliginosum, V. oxycoccus, Calluna ja Empetrum, ynnä m ä n- 

 tyjä ja männyn näreitä. Mätäslaidoilla vielä ^u/acomn. pa/., 

 Erioph. vaginatum ja Drosera't. Mätästen välisissä painan- 

 teissa vallitsevat Se. cc5spitosus-iuppa.a.t ja vähemmässä mää- 



