164 Huumonen, Kasvisto- ja kasvuUisuusmuistiinpanoja. 3. V. 1913. 



Eräässä kohden kohoaa rantaniitystä lehtomainen saari. 

 Se alkaa pensa.svyöhyk\iee\Vå,iossa.Älnusincana,Betulaodo- 

 rata, Salix phylicifolia, S. cinerea, S. aurita, Rhamnus fran- 

 gula, Rosa cinnamomea ja Ribes nigrum. Pensaiden välissä 

 paikoin runsas Molinia coerulea, ynnä Lysimachia vulgaris, 

 Veronica longif. ja Tanacetum vulgare-ryppåitäj sekä niu- 

 kahko Convallaria majalis. 



Merijärven rannalla on samat vyöhykkeet kuin edellä 

 on mainittu Tähtijärven rannalta. Kuitenkin on paikoin Jiincus- 

 vyöhykettä ennen, tai sen ja i4ira-niityn välillä Phalaris arun- 

 cfmacea -kasvustoja. Myös voi Carex aqiiatilis-vy öhyke paikoin 

 puuttua, mutta Heleocharis- ja Juncus-wyöhykkeet esiintyvät 

 säännöllisesti. 



Äira ccespitosa-niitiy on usein laajalti aivan puhdasta. 

 Toisilla aloilla on seassa niukalti: Thalictnim flavum, Raminc. 

 repens, Ulmaria pentap., Rubiis arcticus, Comarum pal., Viola 

 pal.y Veronica longif. ja Valeriana officinalis. 



Paikoin on Äira-niityn alavammilla koiidin runsas Juncus 

 filiformis ja joissakin lanttopaikoissa vallitsee Erioph. angiisti- 

 folium, joukossa myös harva Calamagr. strida. Lanttojen 

 laiteilla voi olla myös Agrostis alba. 



Kalajoen varrella ei joen perkauksen vuoksi yleensä enää 

 satu merkitsevämpiä tulvia eikä siis ole huomattavampia 

 tulvaluonnonniitty-alueita. ^ 



Alavieskan järvestä Kalajokeen laskevan Ruonanojan mo- 

 lemmin puolin on kyllä luonnonniittyjä, mutta lietteen las- 

 keutuminen niille on hyvin vähäinen. Ojan rannalla on ± 3 m 

 leveä Carex aquatilis-vyö, seassa (3 — 5) Caltha pal., Ciciita 

 virosa, Lysim. thyrsifl. ja Galiiim iiligin. Sen takana seuraa 

 harvaheinäinen (7) Agrostis can/na-niitty, jossa Carex Goo- 

 denoughii, Luziila campestris coll., Raniinc. repens, Comarum 

 pal., Viola pal., Epilobium pal., Peucedanum pal. ja Lysim. 

 thyrsifl. Kaikki n. 4 — 6, sekä Calamagr. strida 1—4. Poh- 

 jalla on melkein yhtämittainen Drepanocladus fluitans, seassa 

 niukka Calliergon sp., ynnä Polytr. juniperinum. 



Jonkun verran korkeammilla kohdilla on kapeita Aira 

 caespitosa-sarkoin, mutta ehdottomasti laajimmat ålat on 

 Agrostis'en hallussa. 



/ i 



