157 



Salix lappomun L. t. a. högre upp i landet. 



S. caprea L. a. 



S. cinerea L. t. a. 



S. aurita L. a. 



S. depressa L. h. o. d. i inre delen af landet. 



S. repens L. a. Den låga genuina formen förekommer helst 

 i hafstrakten ; den högre formen är allmännare i det 

 inre landet *). 



S. myt 'tilloides L. t. a. äfven nära hafvet. 



S. versifolia Wahlenb. forma myrtoides Fr. är funnen i 

 Perho vid Valvatti träsk och i Ylikannus vid grän- 

 sen till Sievi. 



S. nigricans Sm. m. a. 



S. phylicifolia L. a. 



Betula verrucosa Ehrh. a. vid kusten ; h. o. d. högre upp i 

 landet. 



B. odorata Bechst. Den allmännare arten högre upp i lan- 

 det, äfven a. vid kusten. 



B. intermedia Thom. h. o. d.; äfven i kusttrakten. 



B. alpestris Fr. r. Lohteå; Kelviå; Lesti. 



B. nana L. a. 



Alnus glutinosa (L.) a.; rarare högre upp i landet. 



A. pubescens Tausch. r. Gamlakarleby, Kakskoivisto och 

 Mariluoto vid vägen till Palma **). 



A. incana (L.) a. öfveralt ***). 



•) För öfvigt är den mer eller mindre krypande, med mer eller 

 mindre röda grenar, ståndarknappar och fröhus; bladen variera mycket. 

 S. rosmarinifolia L., åtminstone den i Abo trakten förekommande, fin- 

 nes ej i provinsen. 



**) Exemplaren l 1 /^ — 3 famnar höga.. 



***) Den vanligaste formen är var. borealis Norrlin ; den genuina 

 .4. incana finnes ej inom distriktet. 



