240 



vis i södra delen af landet, ss. vid Abo, Helsingfors, Borgå; 

 i Viborg fins dock en längre allée, bestående af detta träd- 

 slag, i den s. k. Belvedere-esplanaden. Den tyckes vara gan- 

 ska härdig, åtminstone utstodo de i Helsingfors, Borgå och 

 Viborg odlade träden utan skada den mycket stränga vintern 

 1876 — 77. Denna Lind torde egentligen förekomma som vildt 

 växande endast i skogarne i östra Europa på andra sidan Do- 

 nau, numera allmänt utbredd öfver hela mellersta och södra 

 delen af Europa*). — Den blommar hos oss i midten och 

 senare hälften af juli. 



f Tilia Tulgaris Hayne, Arzneigew. III, p. 47 c. tab. 

 (1813); T. intermedia DC. Prodr., I, p. 513 (1824). — Hol- 

 ländsk Lind. 



Till storlek och förgrening lik föregående. Knoppar 

 och ny skott glatta 1. otydligt gleshåriga. Bladskifvan af gan- 

 ska fast byggnad, till formen lik föregående, 6 — 12 ctm. 1. 

 och nästan lika bred, undertill mer 1. mindre blågrön, glatt, 

 endast i nerv- vinklarna gråbrunt, mindre ofta rostbrunt ull- 

 hårig, stundom nästan lika grön som på öfre sidan och isyn- 

 nerhet längs nerverna glest finhårig ; bladskaften glatta 1. tunn- 

 håriga af V3 1« Va bladskifvans längd. Blomknippet 5 — 11-, 

 sällan 3 — 4-blommigt ; skärmet som hos föregående, stort, G — 

 10 ctm. 1., l 1 / 2 — 3 ctm. br., vanligen något längre än blom- 

 knippet, varierar likväl än af samma längd än något kortare, 

 vid basen oftast småningom snedt eller jämnt afsmalnande och 

 nedlöpande på knippeskaftet. Blommorna som hos föregående. 

 Frukterna filtludna, omvändt äggrimdt klotformiga 1. nästan 

 klotrunda, 7 — 11 mm. 1., 6 — 10 mm. br., trubbiga, ofta med 

 en mycket kort (1 mm. 1.), n. trind udd i spetsen, stundom 

 i toppen något intryckta, med tvärhuggen bas, otydligt fem- 



'') K. Koch, DendroL, I, p. 470. 



