6 Kotilainen, Retki Pohjois-Savossa ja -Karjalassa. 6. X. 1917. 



Nilsiästä siirryimme Kaavin Siikajärven kylään, jossa 

 retkeilimme viime aikoina luonnontieteellisissä piireissä kuu- 

 luiksi tulleilla Huosiaisniemellä ja Likosaarella. Joukkoomme 

 liittyi kolmanneksi edellämainittu lyseol. Roivanen. Huosiais- 

 niemellä oli luonto paraimmassa kukoistuksessaan. Kukki- 

 vat Cypripedilum-ryhmät rehevää viheriää taustaa vastaan. 

 Siinä botanistin silmää hivelevä näky! — Vaikkakin täällä 

 on ahkerasti edellisinä kesinä retkeilty, ei retki kuitenkaan 

 hukkaan mennyt. Sieltä löytyi niemen länsirannalta kalkki- 

 soralta Suomelle uusi sammallaji, Gymnostomum calcareum 

 Br. germ. Löytö on siinäkin suhteessa huomattava, etta 

 löytöpaikka on etäällä toisista; lähimmät övat nimittäin Gott- 

 lannissa ja Ölannissa, Keski-Saksassa ja Ranskassa. Varsi- 

 nainen kasvualue Euroopassa on Välimeren maat. Laji on 

 muuten löydetty kaikista maanosista. — Eräällä kalkkiki- 

 vellä kasvoi jo edellisenä kesänä löytämäni Leskea tectomm. 

 Samaten löytyi täältä Mollia fragilis, joka kasvoi myöskin 

 Likosaarella. 



Täältä siirryimme ylioppilas Teräsvuoren kanssa Kaavin 

 Säyneisten kylään, jossa retkeilimme muutamia päiviä. — 

 Kaavin Losomäen kyla oli seuraava exkursionipaikka. Sikä- 

 läisten serpentiinikallioiden ympärillä on tyypillisiä lettomuo- 

 dostuksia yleisine ja harvinaisempine ruskosammalineen, 

 niiden joukossa m. m. Cinclidiiim stygium ja Ämblystegium 

 badium. — Soppilammen rannalla olevalla laakealla serpen- 

 tiinikalliolla kasvoi harvinainen Mollia viridula c. fr. Kylan 



o 



läpi johtavan maantien vierillä Angströmia longipes. Mo- 

 lemmat övat uusia maakunnalle. — 29 p:nä kesäkuuta olin 

 tåas Kuopiossa ja jatkoin retkeilyjäni ympäristössä kiinnit- 

 täen huomiota kalliosammalten ekoloogisiin olosuhteisiin. 



Heinäkuun 11 pmä matkustin toht. H. Ranckenin kanssa 

 Pohjois-Karjalaan. Ensin suuntasimme matkamme Outo- 

 kummun kuuluiile kuparikaivoksille, vaan seutu ei vast^an- 

 nut toiveitamme botaanisessa suhteessa. Täältä siirryimme 

 Polvijärven pitäjään, jossa Solan kyla osottautui aika intres- 

 santiksi; m. m. mainittakoon Paljakkavaaran serpentiinikal- 

 lioilta Anomodon viticulosiis. Mollia viridula, Neckera crispa 



