84 /. Hildén, Räisälän seudun linnusto. 15. XII. 1917. 



ovat enimmäkseen kuivumassa olevia soita, joissa nyt rehoit- 

 taa kuusi paikotellen muodostaen tiheitä näreikköjä. Alueen 

 muut metsät ovat parhaasta päästä sekametsiä, joissa koivu, 

 harmaaleppä, puolijalot puulajit, haapa ja tuomi, sekä kuusi 

 ovat valtapuita. Maata peittävät näissä Melampyrum silvati- 

 cum, M. pratense, Majanthemum bifoUum, Pyrola minor, P. ro- 

 tundifolia, Calamagrostis arimdinacea ja Pteris aquilina, mai- 

 nitakseni ainoastaan leimanantavimmat. Puhtaita lehtimetsiä 

 on harvassa, ja missa niitä on, muistuttavat ne alakasvulli- 

 suudeltaan suuresti sekametsiä. Varsinaisia leiitometsiä on 

 tietääkseni vain kahdessa paikassa, Rovansaarella ja Ison- 

 salon länsilaidassa, jollemme samaan kategoriaan lue puu- 

 tarhoja ja puistoja, joiden linnusto on aivan sama kuin lehto- 

 metsien. Lehtometsissä tavataan valtapuina lehmus, tuomi, 

 pihlaja ja haapa. Pensaskasvullisuus on niissä erittäin re- 

 hevä: Corylus, Rhamnus frangula, Lonicera xylosteum, Vi- 

 burnum opulus ja Rosa cinnamomea. Maa on erilaisten 

 ruohojen ja heinien peitossa: Geranium silvaticiim, Conval- 

 laria majalis, Vicia silvatica, Oxalis acetosella. Paris quadri- 

 foliiis, Rubus saxatilis, Carex digitata, Luzula pilosa, Antho- 

 xanthum odoratiim, Melica mitans, Polystichum filix mas, P. 

 spimilosiim, Athyrium filix femina, Phegopteris dryopteris 

 ja Ph. polypodioides. Kuta pitemmälle itään, länteen ja ete- 

 lään kirkonkylästä tullaan, muuttuvat metsät vähitellen saa- 

 den lopuksi kangasmaisen leiman. Näissä seu-dun etäisim- 

 missä osissa tavataan puhtaita mäntymetsiä, joissa aluskas- 

 vullisuuden muodostavat kataja ja puolukka. 



Tarkastellessamme alueen vesistöjä kiintyy huomio en- 

 siksi tietenkin Vuokseen. Paitsi sitä on alueella useita suu- 

 rempia ja pienempiä järviä ja lampia, kuten Helisevä, Karhu- 

 lampi, Kynsijärvi ja Pitkänniemen lammet. Useimmat näistä 

 ovat umpeenkasvavia ja niin tavattoman rikkaan kasvulli- 

 suuden vallassa, etta monessa kohden on aivan mahdotonta 

 päästä venheellä eteenpäin. Kasvullisuuden muodostavat, 

 paitsi erilaisia Sa//jc-lajeja, rannemmalla kaislikkoja muodos- 

 tavina Scirpus lacustris, Phragmites communis, joka paikotel- 

 len saavuttaa jopa 4 m korkeuden järven pinnasta lukien,. 



