4. V. 1918. Pesola, Kasvillisuussuht. Oulanka- ja Kutsajokien varsilla. 173 



Myös rantain ja vesien kasvillisuus lajirikkaudessa ja 

 rehevyydessä poikkeaa ehdoitettuja luonnonsuojelusalueita 

 ympäröiväin karujen seutujen vastaavain kasvupaikkojen kas- 

 villisuudesta. — Tunturikasvillisuudesta antavat Painotun- 

 turi ja Julmoiva koko lailla täydellisen kuvan havumetsä-, 

 koivu- ja tunturivyöhykkeineen (regio alpina) ja -lajeineen 

 (Juncus trifidus, Arctostaphylus alpina y. m.). 



Paitsi korkeampia kasveja on myös sammalisto ja jä- 

 kälistö, mikäli tähän astisten vielä täydennystä kaipaavien 

 tutkimusten perusteella voi päättää, erittäin runsas ja mie- 

 lenkiintoinen. 



Lyhyesti sanoen: Ehdoitettujen luonnonsuojelusalueitten 

 kasvillisuus ja kasvisto ei ainoastaan anna täydellistä kuvaa 

 pohjoissuomalaisesta, vaan vieläpä sisältää oleellisia osia siitä 

 kasvillisuudesta ja kasvistosta, mitä pohjoisin Lappi ja Keski- 

 Suomi vieläpä Etelä-Suomikin voi tarjota. 



Eläimistö on näillä asumattomilla ja luontosuhteiltaan 

 vaihtelevilla alueilla voinut säilyä jokseenkin alkuperäisenä 

 ja runsaana. Suurimmista imettäväisistä elelee täällä karhu, 

 kettu ja (harvinaisena) ilves, jotapaitsi kesäisin pikku par- 

 vissa juoksentelevat somat porot luovat eloa maisemille. 

 Linnuista näemme ilmojen ylvään valtijaan, maakotkan, ja 

 komea joutsen pesii täällä paikoitellen. Maisteri E. Meri- 

 kallion tutkimusten mukaail on linnusto yleensä rikas ja 

 mielenkiintoinen. Metsälintujen runsautta todistavat linnus- 

 tajain erinomaiset saaliit. Kalojen joukossa övat huomatta- 

 vat arvokkaat ja maukkaat lohi, siika ja harri, jotapaitsi 

 vesistä pyydetään ahventa, haukea, madetta, muikkua, sär- 

 keä y. m. 



Lähempi tutkimus tulee varmaan osoittamaan, etta alu- 

 eitten alempi eläimistÖkin rikkaudessa on kasviston ja kor- 

 keamman eläimistön veroinen. 



Alueet övat yksinomaan valtion maata ja tyypillistä sa- 

 loseutua. Niillä sijaitsee ainoastaan yksi läpi vuoden asuttu 

 ihmisasumtis, pieni savusauna (3 henk.) Jyrhämäjärven ran- 

 nalla, Kutsan alueella. Aivan Kutsan alueen S-rajan ulko- 

 puolella Auhtijärven rannalla on Auhdin uudistorppa. Ou- 



