244 Pesola, Kasvilöytöjä Kuusamosta ja Kuolajärveltä. 13. V. 1918. 



koista: Ks, Kuusamo, 1) Oulankajokeen laskevan Avento- 

 joen suupuolessa, 2) Kuolajärvi, 0:joen varrella Savilammin 

 yläpuolella; Lkem, Kuolajärvi, 3) Pyhäjoen varrella Pyhä- 

 lammista N (Pyhäjärven ja Aapajärven välillä), 4) Nivajärven 

 W-rannalla, erikoisesti 5) Hirveälläkalliolla ja lähikallioilla, 

 6) Kutsajoen Jäniskönkään luona, 7) Tuoruskurussa Aapa- 

 järven S-päässä. Esim. Tuoruskurussa laji kasvoi cpp var- 

 joisilla, tuoreilla äkkijyrkän kallion penkereillä ja luisuilla 

 seuralaisinaan m, ni. Salix hastata (st cp), Poa caesia 

 (st cp), Festuca ovina (cp), Triticum violaceum (pc), Cystopteris 

 '■Dickieana (st cp), Eqiiisetum scirpoides (cp), Cerastium alpi- 

 mim (st cp), Saxifraga aizoides (st cp), S. nivalis (p). S, cernua 

 (st cp), Campaniila rotundifolia (cp), Ärnica alpina (st cp). 

 Laji voi myös esiintyä kuivemmilla, avoimilla kallionpen- 

 kereillä, kuten esim. Pyhässäkurussa, Kyökkökalliolla y. m. 

 on laita. Katso myös Ärnica ja Melandryum! 



Rubiis arcticus X saxatilis (R. castoreus Laest.). Ks, 

 Kuusamo, 1) Oulankajoen varrella Lammasniemen luona, 2) 

 Kitkajoen AhvenperänkallioUa (E. Merikallion näyte); 

 Lkem, Kuolajärvi, 3) Auhtijärveen laskevan Selkäojan puro- 

 lehdossa, 4) Pyhäjärveen laskevan Matkalammin puron var- 

 rella, lehdossa. 



Daphne mezereiinfin L. lukuisista löytöpaikoista mainit- 

 sen vain pohjoisimman: Lkem, Kuolajärven Ali-Kurtin ky- 

 lässä Ahkio-ojan varrella (n. 67" N lev.). Täällä laji hedel- 

 möivänä kasvoi rehevässä purolehdossa, m. m. pihlajan, tuo- 

 men, nurmiruusun, punaherukan y. m. kera kasviyhdys- 

 kunnassa, jonka valtakasveina olivat Phalaris arundinacea, 

 Triticum caninum, TroUius Europaeus, Ulmaria pentapetala. 

 Laji on täällä lähellä levenemisensä pohjoisrajaa meillä. 



Viola rupestris Schmidt (incl. t', glabcrrima Murb.), jonka 

 A. L. Backman 1909 löysi Oulankajoen Taivalkoskelta 

 uutena maakunnalle Ks (Medd. 40, siv. 161), kasvoi: 1) Paana- 

 järven Kauppilan talon lähellä kalliotöyryllä (Ks) ja 2) Kuola- 

 järven Pyhässäkurussa kallionpenkereellä (Lkem). 



Myriophyllum spicatiim L. Tästä täällä pohjoisessa erit- 

 täin harvinaisesta, lihavain vesien lajista on näyte kolmesta 



