1. IV. 1922. Karvonen. — Levandes. - Hidén. 163 



hausenia luridicomella HS. Espoosta, Scirtopoda herrichiella HS. 

 Helsingistä, Prays rusticus Hw. Maarianhaminasta ja Argyresthia 

 praecocella Z. Ahvenanmaalta ja Espoosta (Not. Ent. II, s. 30). 

 Professori K. M. Levander kehoitti kiinnittämään huo- 

 miota hietasisiliskon (Lacerta agilis) mahdolliseen esiintymiseen 

 Karjalan kannaksella ja muuallakin Itä-Suomessa. 



Ylioppilas 1 1 m a r i Hidén: Chaerophyllum aromaticum L. 

 valtiollisen Suomen alueella. 



Retkeillessäni kesällä v. 1921 Karjalan kannaksella, etu- 

 päässä Sakkulan pitäjässä, huomasin, kuten jo aikoinaan A. J. 

 M e i a (Malmberg, Not. Sällsk. F. Fl. Fenn. Förh. 9, ny serie 6, 

 1868, s. 304—305) sekä viimeksi K. J. V a 1 1 e (Acta Soc. F. Fl. 

 Fenn. 46, N:o 6), etta seudun rikkain alkuperäiskasvillisuus on 

 kieltämättä tavattavissa aivan kapeana vyöhykkeenä pitkin 

 Vuoksen ja sen haarain varsia. Suvannon varrella ei sitä ole 

 aivan rannoilla, koska ne övat syntyneet västa Suvannon v. 1818 

 tapahtuneen laskun jälkeen, vaan ylempänä, s. o. entisellä ranta- 

 viivalla. Mielenkiintoisin on kasvillisuus epäilemättä Suvannon 

 eteläpuolella. 



Kuta lähemmäksi Suvannon suupuolta tullaan, sitä harvinai- 

 semmiksi käyvät ent. rantalehdot. Vielä Ojaniemessä, varsin- 

 kin Möngön kylan puolella, on melkolailla niitä, etupäässä rehe- 

 viä pähkinäpensaikkoja, mutta Lapinlahden kylan luona on nii- 

 den luku rajoitettu. Ainoastaan 2:ssa kohdassa tapasin rinteellä 

 viljelysten keskellä Loposenmäen luona jäännöksiä entisestä 

 yhtäjaksoisesta rantalehdosta. Toisessa se rajoittuu aivan pie- 

 nelle alalle, mutta toisessa se ulettuu kapeana kielekkeenä aivan 

 Suvannon rantaan seuraten erästä nykyään melkein kuivunutta, 

 melko syvää puronuomaa (mikä selittää kasvillisuuden koske- 

 mattomuuden). Piankin voidaan havaita, etta molempain koh- 

 tain lajikokoumus verrattuna ympäristöön on vallan poikkeava. 

 Mainittakoon esim., etta lepikossa uoman varrella tavataan m.m. 

 seuraavat kasvit: Milium effusum pcc, Festuca gigantea st pc, 

 Onoclea strutlwpteris cpp, Huimilus lupulus cp, Rumex obtusifolius 

 pc, Ribes alpinum pc, Corylus avellana pc, Tilia cordata pc. 



Suurempi lajirikkaus vallitsee entisellä rantaviivalla uomasta 



