186 Forsius. — Hidén. 6. V. 1922. 



Y. Z.» nicht ganz richtig ist und auch in unserer Zeit der Vorstand 

 manchmal der »wahre Autor» sein känn). 



Ich bin unbedingt der Meinung, dass wir betreffend dieser 

 Frage der Ansicht der damals lebenden Entomologen zu folgen 

 haben, denn sonst wird die Sache in absurdum getrieben. 



Ylioppilas I 1 m a r i Hidén: Eräitä lisätietoja Sääksmäen 

 pitäjän putkilokasvistosta. 



Sääksmäen kasvullisuudestaan rikas pitäjä näyttääkin 

 jo aikaisin herättäneen erikoista mielenkiintoa kasvien kerää- 

 jissä. Niinpä v. 1875 silloinen koululainen (nyk. professori) 

 J. J. Tikkanen jätti Seuran arkistoon laatimansa sano- 

 tun pitäjän kasviluettelon, mihin liittyy lyhyt luonnonkuvaus. 

 Tämä luettelo käsittää kaikkiaan 405 putkilokasvilajia, joista 

 13 on selvästi metsistyneitä sekä ainakin 2 epävarmaa. Kuten 

 jo Tikkanen vähän epäilee, esiintyy pitäjässä paljoa enemmän 

 yksistään luonnonvaraisia kasveja. Näiden lisäksi tulevat tie- 

 tysti monet myöhemmin ilmestyneet tulokas- ja satunnaiskasvit. 

 T:n jälkeen onkin esim. A. O. K i h 1 m a n (nyk. Kairamo) 

 merkinnyt muistiin täydentäviä tietoja paikkakunnan kasvis- 

 tosta. Näitä samoinkuin monia muitakin eri henkilöiden jättämiä 

 tiedonantoja on mainittu Hj. H j e 1 1 i n teoksessa Conspectus 

 florae fennicae I— V. Pitäjän luonnon yleispiirteitä on käsitellyt 

 J. E. Rosberg kuvauksessaan pitäjän topografiasta (Geogra- 

 fiska Föreningens Tidskrift XI, 1899, s. 214—220), johon viittaan. 



Oleskellessani kesinä 1916—17 paikkakunnalla kiintyi huo- 

 mioni pitäjän kasvirikkauteen, mikä sentään ilmeni vain paikoi- 

 tellen. Etenkin se osa pitäjää, mikä sijaitsee Vanajaveden ja 

 Rautunselän lähimmässä ympäristössä, on verrattuna pitäjän 

 muihin osiin eniten kasvienkerääjien huomiota puoleensa vetävä 

 ja siten myöskin kieltämättä parhaiten tunnettu kasvistonsa 

 puolesta. Sitävastoin eivät Mallasveteen rajoittuvat osat etäi- 

 syytensä ja suuremman lajiköyhyytensä vuoksi näy herättäneen 

 erikoisempaa mielenkiintoa. Kuitenkin on sielläkin, varsinkin 

 muutamilla tämän järven saarilla, tavattavissa jokseenkin koske- 

 mattomana alkuperäistä rehevää lehtokasvillisuutta, jonka edus- 

 tajista mainittakoon esim. puista Tilia, pensaista Ribes-\a]\t, 



