13. V. 1922. Hintikka, Piptoporus betulinus, epänorm. itiöemistä. 193 



olla myötävaikuttamassa sen — ja ehkä muidenkin — epä- 

 normaliseksi kehittymiseen. x 



Vaikkakin todennäköistä on, etta nämä itiöemät övat kasva- 

 neet normalista poikkeavien kasvutekijäin vaikntuksen alaisina, 

 on niitä, niin kauvan kuin kyseellisellä lajilla kokeellista tietä 

 ei ole saatu senluontoisia niuodostumia syntymään, pidet- 

 tävä laadultaan teratologisina. Tämänluontoisiksi tulkittuina 

 voidaan niitä pitää sellaisina, joita Masters 2 nimittää 

 stasimorfisiksi, Mor ren 3 tåas stesomisiksi muodostuksiksi. 

 Toisissa (c ja d) tåas on eutokisia ja ehkä myös epieutokisia 4 

 ominaisuuksia havaittavissa, s. o. uusia itiöemiä on syntynyt 

 edellisen yhteyteen ja niiden pintaan. 



1 Vert. m. m. La kon, R., Die Bedingungen der Fruchtkörperbil- 

 dung bei Coprinus (Ann. mycol. 1907, s. 155). Selostavan esityksen var- 

 hemmista tiedoista valaistuksen puutteen aiheuttamkta itiökantaisten 

 sienten itiöemien epämuodostumista on Fredr. Elfving laatinut 

 (Studien iiber die Einwirkung des Lichtes auf die Pilze. Diss. Hel- 

 singfors 1890, s. 4). 



2 Masters, M. T.. Vegetable Teratology. London 1869. -- Saksal. 

 painos, U. Dammerin toimittama, Leipzig 1886. 



3 Morren, Ch, Étude d'un genre particulier de monstruosités par 

 stase etc. Bull. de 1'Acad. R. Se. de Belgique. T XIX, 1852. N:o 8. — 

 Vert. myös Clusia s. 87. 



4 Voglino, P., Richerche intorno alla formazione di aleune mon- 

 struositå di Agaricini. Atti R. Acad Se. Torino, XXX, 1894. — Vert. 

 myös Penzig, O., Pflanzenteratologie. II Auf!. Berlin. 1921, s. 586. 



13 



