1. X. 1921. Hintikka, Eräästä tammen kasvupaikasta Kaukolassa. 25 



Aera flexuosa, Hypochoeris maculata, Festuca rubra, Dianthus 

 deltoides, Campanula patula, rauduskoivun ja katajan taimia, 

 leppä-pensaita laidassa; tiellä: Phleum pratense, Arabis suecica, 

 Veronica verna. 



Kysymykseen, ovatko tanimet luonnonvaraisia, viittaa mie- 

 lestäni myönteisesti paikan mäkilehtomainen kasvillisuus. Vaik- 

 kakin useat sen edustajista övat antropokooreja, övat useat, 

 leiman antavimmat luonteenomaisia seudun mäkilehtokasveja. 

 Myös ilmoitetaan talossa, joka sijaitsee vastapäisellä kummulla, 

 noin parin sådan metrin päässä, »asuvan ensimmäisen polven», 

 s. o. peltojen, joiden vierellä tammet kasvavat, olevan siis tämän 

 tiedonannon mukaan vil jelykselle raivattuja tammiryhmän ollessa 

 jo varttuneina. Mahdollista on, etta kirkon- ja verokirjojen sekä 

 isojakokarttojen selityksien avulla voitaisiin saada paikan aikai- 

 semmasta viljelys- ja asutushistoriasta lähemmin selvyyttä ni. m. 

 onko mahdollisesti ennen isonvihan aikaa paikka ollut asuttu. 

 Mitään asumuksien jätteitä tällä harjanteella ei ollut tai tietoja 

 niistä ollut tunnettu. Mahdollisuutta, etta tammet olisivat ky- 

 seenalaiselle paikalle joutuneet ihmiskäden toimesta, kylvön tai 

 istutuksen kautta, on tietenkin vaikeata kategorisesti kieltää, 

 sillä jo kivikauden aikana övat Vuoksen rantamat olleet asutut. 

 Mutta tällaista olettamusta vastaan on ennenkaikkea huomautet- 

 tava, etta ylinnä kummulla oleva, samalla vanhin puu on vallan 

 kallioperässä, miltei kiinni kiinteässä vuoriperässä, ja keskimäi- 

 sen ryhmän kasvupaikkakin on kivikkoinen. Tuntuu sangen 

 oudolta, miksi juuri nämä kohdat olisi valittu rinteellä, jossa 

 soveliaampiakin kohtia olisi ollut tarjolla, kylvö- tai vielä vähem- 

 män istutuspaikoiksi. 



Edelleen, kun verrataan, millaisissa paikoissa lähistössä kas- 

 vavat jalot lehtipuut kasvavat, on huomautettava, etta vallan 

 läheisessä ympäristössä, muutamien satojen metrien päässä lou- 

 naaseen päin tammien kasvupaikasta, Vuoksen lahdelmaan pistä- 

 vällä Vainionniemellä, Ovaskan talon toisella puolen, on lehmuk- 

 sia, jotka kasvavat samanluontoisissa kasvupaikoissa, toiset kal- 

 lion reunamassa, jopa niiden kolossa, toiset louhikossa. Niitä 

 on siellä ainakin kahdessa eri paikassa. Toisessa, lähempänä 

 niemen kärkeä olevassa ryhmässä on 3 suurempaa runkoa, sekä 



