222 Puheenjohtajan vuosikertomus. 13. V. 1922. 



Hänessä näemme miehen, joka mitä vaikuttavimmin on johtanut 

 maamme kohtalot ulkonaista vapautta kohti. Edvard Hjeltin 

 muiston edessä tulee varmaan tulevaisuudessa kokonainen kansa 

 kumartumaan. Me jotka olemme nähneet hänet korkeakoulun 

 johtajana, ylevänä, valoisana, me tunnemme mielemme täyt- 

 tyvän kiitollisuudella. 



Maaliskuun 24 p:nä kuoli Huittisissa Kruununvouti Karl 

 Reinhold Lydén, syntynyt siellä tammikuun 4 p:nä 1846. 

 Vainajasta on intendentti Rolf Palmgren täta kertomusta varten 

 kirjoittanut seuraavat muistosanat: 



Kun Karl Reinhold Lydén valitsi lakitieteellisiin opintoihin 

 perustuvan elämänuran, ei tämä tapahtunut vain toimeentu- 

 lonsa turvaamiseksi, vaan lähinnä voidakseen asettua maaseu- 

 dulle, missa hän esteettömästi saattaisi olla kosketuksissa luon- 

 non kanssa. V. 1886 hanen toiveensa tässä kohdin toteutuivat, 

 tullessaan nimitetyksi Loimaan kihlakunnan kruununvoudiksi, ja 

 tyydytys oli suuri, kun hän 1895 saattoi asettua kotipitäjäänsä 

 Huittisiin. — Hanen mielensä paloi luontoon. Jo aivan varhai- 

 sista vuosista saakka oli Lydén sidottu luontoon pääsemättömillä 

 siteillä. Monilla metsästys- ja kalastusretkillä virkapiirissään 

 oppi hän tuntemaan luontoa ja sen rikasta, monivivahteista elä- 

 mää. Mahtavia metsiä, missa metsot soittivat valoisina kevät- 

 aamuina, levisi vielä silloin ympäri penikulmaisten rämeiden ja 

 rahkasoiden, missa satojen kurkien torvihuudot kaikuivat, ja 

 kalaisalla Kokemäenjoella ja sen lisävesillä, joista varsinkin 

 Puurijärvi on mainittava, eleli runsaasti erilajisia vesilintuja ja 

 kahlaajia. Vähitellen metsästys sai väistyä puhtasti faunististen 

 ja florististen harrastusten tieltä. Lukemattomat kerrat on mi- 

 nulla ollut onni ja ilo saada Lydénin tietorikkaalla johdolla tehdä 

 ornitologisia retkeilyjä paikkakunnalla. Kotipitäjän kasvisto oli 

 hänelle tuttu, samoin Kokemäenjoen kalafauna, mutta varsin- 

 kin keskittyi hanen harrastuksensa lintuihin. Välilehdillä varus- 

 tettuun alinanakkaansa hän enemmän kuin 40 vuoden aikana 

 teki säännöllisiä fenologisia muistiinpanoja. Wright-Palménin »Fin- 

 lands fåglar»-teoksen toiseen osaan on hän jättänyt mielenkiin- 

 toisia lintutieteellisiä lisiä, ja tuontuostakin lähetti hän Björne- 



