68 Sällskapets 100-årsdag. 1. XI. 1921. 



forskning. Grundvalen för det fortsatta studiet af växternas och dju- 

 rens förekomst! och utbredning i landet inskränker sig till Linnés, 

 Liljeblads och Wahlenbergs svenska verk, därtill några, mest för- 

 åldrade verk af landets egna män: Kalms Flora Fennica af 1765 

 och några andra. Härtill de biologiska uppgifterna i de för det ekono- 

 miska tidehvarfvets disputationslitteratur så utmärkande trakt- och 

 sockenbeskrifningarna. Detta var allt! Af högre växter, i detta nu 

 urskilda till ett antal af mer än 1,200, kände man blott inemot 600; 

 om deras utbredning förelåg knappast någon vetskap. Med hänsyn 

 till kryptogamerna var kännedomen den mest bristfälliga, måhända 

 ett hundratal arter utredda mot ca 6,000 i denna dag. För landets 

 djurvärld kunde liknande siffror nämnas. Naturvetenskapernas stu- 

 dium i vårt land vid förra seklets början stod ej i nivå med tidens 

 fordringar. 



För Professor Sahlbergs sällskap förestod sålunda att af intet 

 bygga upp ett zoologiskt och botaniskt museum, att skrida till klar- 

 läggande af landets föga eller alls ej kända djur- och växtvärld. Säll- 

 skapets första lif bär nogsamt spår af dess uppgift, af den vetenskap- 

 liga nivån i landet. Sammanträdena upptagas af förevisning af an- 

 märkningsvärda djur och växter, af redogörelser öfver samlingarnas 

 tillväxt m. m.; vetenskapliga utläggningar och diskussioner tillhöra 

 en senare tid. — ■ En märklig uppblomstring inträder mot seklets midt 

 med William Nyländer, den sedan så ryktbare forskaren. 

 Nyländer skänker verksamheten inom Sällskapet mer vetenskapligt 

 djup. Landets utforskande skall göras kändt och tillgängligt, ej minst 

 för utlandets lärda värld. Från och med år 1848 utgifvas »Notiser ur 

 Sällskapets förhandlingar», i allt 14 band. År 1876 fördelas den litte- 

 rära verksamheten på tvenne publikationsserier, »Meddelanden utgifna 

 af Societas pro Fauna et Flora Fennica» samt »Acta Societatis pro 

 Fauna et Flora Fennica». Af den förra har intill denna dag utkommit 

 46 häften, af den senare 50 tomer. 



Botaniskt utgör året 1859 ett märkesår. Då utger Nyländer jämte 

 Sällskapets nyss bortgångne hedersledamot Professorn Anders 

 Thiodolf Saelan första upplagan af »Herbarium Musei Fennici», 

 en sammanställning af landets kända växtarter med uppgift om före- 

 komst med hänsyn till landets naturhistoriska områden, då afgrän- 

 sade till ett antal af 14, senare 29. Klarare och utförligare än något 

 annat land det förmår uppvisa, ger det florans karaktär i landets 

 skilda delar - - ännu i dag för vår växtgeografi och floristik, ja äfven 

 vår djurgeografi, en säker grundval! — Växternas studium har helt 

 naturligt inledts med de högre grupperna. Vid seklets midt leder 

 Nyländer det in på de lägre växternas, kryptogamernas, närmast laf- 

 varnas, mindre lätt tillgängliga fält. På mossornas område banar 

 senare Sextus Otto Lindberg med aldrig svikande säkerhet 



