1. XI. 1921. Sällskapets 100-årsdag. 71 



Universitetets jubelfest år 1840, Castréns forskningar bland stammarna 

 på Nord-Rysslands och Sibiriens tundror, väckelseropen i Snellmans 

 Saima, Runebergs Fänrik Stål, — mot bakgrunden däraf träder Nylan- 

 ders gestalt fram i fosterlandets kulturhistoria. Nyländer har gjort 

 Societas pro Fauna et Flora Fennica till en faktor i landets kulturlif. 

 Då han 1863 för alltid lämnar sitt hemland, då har en ny tid gått in. 

 Som historikern, som blickar 11 årtionden tillbaka, skrifver: »Lönn- 

 rots Kalevala och Runebergs Fänrik Stål, den finska rörelsens upp- 

 väckande med Snellmans maningsrop, det ekonomiska livets fram- 

 marsch i v. Haartmans reformer, vårt historiska medvetandes fram- 

 trädande i Topelius' berättelser: alla krafter stodo där friska, unga, 

 redo för genombrottet, vår inre själfständighets genombrott under 

 Alexander II». — Också i Societas pro Fauna et Flora Fennica träda 

 de unga krafterna fram: Johan Axel Palmen, Johan Petter Norrlin, 

 Petter Adolf Karsten, John Sahlberg, Odo Morannal Reuter. 



I sin gärning har Societas pro Fauna et Flora Fennica byggt på 

 de kulturella förutsättningarna i landet; dess verksamhet har med 

 det allmänna framåtskridandet vunnit i styrka. Det arbete, som i 

 Sällskapet utförts, har dock äfven varit en länk i landets arbete för 

 häfdandet af dess vetenskapliga, dess kulturella ställning. Sällskapet 

 har därför i dag, vid den första stora milstolpen af dess verksamhet, 

 vågat vända sig till landet, riksdag och regering, vetenskapliga in- 

 stitutioner, lärda och litterära samfund, medborgare, i förhoppning 

 om deltagande i dess sekelminne. 



Men vi tycka oss förnimma den frågan. Hvilket är då måttet af 

 Societas pro Fauna et Flora Fennica's inlägg i fosterlandets kultur- 

 arbete? Dess gärning skall mätas mot bakgrunden af det samtida 

 naturvetenskapliga arbetet ute i världen, mot bakgrunden af landets 

 vetenskapliga inlägg öfver hufvud. Om arbetets vidd tillkommer ej 

 oss att döma. Vi hänvisa till Universitetets finska zoologiska och bota- 

 niska museum, till Sällskapets skrifter, dess bibliotek, uppvuxet genom 

 skriftutbyte med mer än 350 lärda Samfund i alla delarafjorden, 

 jämte Universitetets bibliotek det litterära underlaget för zoologisk 

 och botanisk forskning i landet. Må kommande tid mäta arbetets vidd! 

 I dag må det ej förgätas: hvad i vårt land på zoologiskt och botaniskt 

 fält verkats, det har väsentligen utförts inom detta samfund eller af 

 forskare, som i sin ungdom värmts af kärlek till fosterlandets djur- och 

 växtvärld. Förgätas må ej, att i namn af detta samfund zoologisk 

 och botanisk vetenskap tidigare än någon annan forskningsgren i detta 

 land varit mäktig koncentration i ett vetenskapligt samfund. 



Så samlas Societas pro Fauna et Flora Fennica i dag i denna veten- 

 skapens höga, minnesrika sal att bringa gångna hundra års arbete sin 

 vördnadsfulla hyllning. 



I, som för hundra år sedan med framsynt blick byggden grunden 



