4. III. 1922. Eklund, Sagina maritima mf. rosulans. 151 



Student O 1 e Eklund: Sagina maritima Don. mf. rosulans 

 (Neum.) m. 



Som var. rosalans upptager L. M. Neumani sin Sveriges 

 Flora (1901, s. 551) en form av Sagina maritima. Denna form 

 kännetecknas därav, att toppskottet icke utvecklas till blom- 

 bärande stjälk, »utan kvarstår såsom hos de föregående arterna 

 som en midtställd bladrosett» och »är då föga skild från föregående 

 art» (S. procumbens) »(obs! blomskaftet)» (1. c). 



Sommaren 1921, den 6aug., fann jag ifrågavarande form st cp 

 tills, med huvudarten i det suprasalina bältet av litoralen på Jur- 

 molandets S-kust (Ab, Korpo). Den på grund av toppskottets 

 felslagning ± väl utvecklade, mittställda bladrosetten gav växten 

 ett från typen tämligen avvikande utseende; till växtsättet på- 

 minte den något om 5. procumbens, från vilken den dock genast 

 skiljes genom de för 5. maritima utmärkande karaktärerna: en 

 blågrön-brunaktig färgton och efter blomningen städse uppräta 

 blomskaft. Svårare var det att draga gränsen mellan varieteten 

 och den typiska 5. maritima, ty de övergingo åtm. på Jurmo 

 genom en talrik serie mellanformer i varandra. På de stånd- 

 orter S. maritima föredrager äro en ± ofta skeende submersion 

 och även en insandning på grund av böljetransport känneteck- 

 nande. I följd härav förekommo salinens och suprasalinens ar- 

 ter ± nedsänkta i sanden, och jag anträffade åtskilliga exx. 

 av var. rosulans så insandade, att bladrosetten först efter upp- 

 tagning av växten från substratet och bortskakande av sanden 

 kom till synes. Under iakttagelserna på själva växtplatsen kom 

 jag till övertygelsen att var. rosulans blott är en missbildning av 



5. maritima. Att då toppskottet felslagit en bladrosett utbildats 

 i dess ställe synes mig vara analogt med de habitusförändrin- 

 gar, som inträffa hos andra växter, vilkas toppskott av en eller 

 annan orsak förhindrats i sin utveckling. Angående orsaken till 

 felslagningen hos rösu/öns-individerna kan jag ej säga något 

 med säkerhet. Den möjligheten förefinnes, att växtpunkten på 

 sätt eller annat rönt åverkan, kanske genom skarpkantiga sand- 

 korn under en kraftigare submersion. Säkert synes mig, att var. 

 rosulans Neum. icke är någon systematisk form, utan bör degra- 

 deras och av allt att döma uppfattas som mf. rosulans (Neum.) m. 



