154 Brenner, Pimpinella saxifraga L. 4. 111.1922. 



bred, och 3., med ända till 1 mm bred terminalflik samt alla bla- 

 dets delar ytterst smala. 



Hvad förekomsten på Sjaelland af ifrågavarande grupper 

 beträffar, har författaren kommit till det resultat, att typ Dis- 

 secta är talrikast representerad med 54 % mot 25 % för Latifolia 

 och 21 % för Intermedia, af undertyperna åter inom Latifolia 

 undertyp 2. fol. crenato-serratis talrikast med 24, mot 2 för 1. 

 fol. crenatis och 1 % för 3. fol. serrato-serrulatis, inom Intermedia 

 talrikast a med 21 representanter, därnäst b med 5 och sist c 

 med 4, samt inom Dissecta talrikast 2. med 22, därnäst 3. med 15 

 och 1. med 7. 



Att döma af i Universitetets inhemska herbarium förvarade 

 exemplar är typ Latifolia i Finland den allmännaste från 43 

 orter, därnäst Dissecta från 9, och Intermedia från 8 orter. Inom 

 Latifolia är subtyp 3. fol. serratis insamlad från 24 orter, subtyp 

 2. fol. crenato-serratis från 16 och subtyp 1. fol. crenatis från 3 

 orter. Inom Intermedia äro de båda subtyperna a och b lika 

 sällsynta, endast från 4 orter hvar, och Dissecta slutligen före- 

 trädes uteslutande af subtyp 2. från 9 orter. 



Såsom grundade på så varierande karaktärer som bladens 

 djupare eller grundare inskärningar, och hos typ I på gröfre eller 

 finare, rundade, trubbiga eller spetsiga bladtänder, utan afseende 

 å bladformen, äro ofvannämnda typer och undertyper med hän- 

 syn till småbladens och flikarnas form mycket heterogena och 

 följaktligen svåra att med bestämdhet åtskilja, såsom framgår 

 af författarens teckningar, t. ex. figur I, 1 jämförd med I, 3, 

 fig. I, 5 med II, 6, fig. III, 1 med III, 2 och 3, afbildande skilda 

 undertyper eller typer, och å andra sidan fig. II, 5, jämförd med 

 II, 6, hvilka, liksom fig. IV, 1,2 och 3, föras till samma typ och 

 undertyp. 



I motsats härtill erbjuder sig basens form hos de nedersta 

 småbladen inom grupp Latifolia, med eller utan afseende å små- 

 bladens form för öfrigt, såsom en ganska stabil karaktär. Denna 

 är antingen bred, tvär eller nästan hjärtlik, eller hos andra mer 

 eller mindre starkt afsmalnande vigglik. Den förra förekommer 

 hos triangulärt äggrunda, hjärtlikt äggrunda, hjärtlikt triangu- 

 lära, rundadt äggrunda, bredt äggrunda, elliptiska eller half- 



