4. X. 1919. Kotilainen, Asplenium adulterinum. 7 



puumaisia pensaita cpp (sama havainto muiltakin Sb:n ja 

 Kb:n oliviini- ja serpentiiinikallioilta) ja Crepis tectorum (cpp.). 

 Mainitsemista ansainnee, etta myös Carex ericetorum kasvoi 

 yhdellä kalliolla, siis sangen poikkeavalla kasvupaikalla. 

 Polygonatum officinale tavattiin (pc.) yhdellä kalliolla (O. 

 Kyyhkynen). — Sammalista: harvinainen Mollia viridula 

 on tunnusmerkillinen kaikille alueen serpentiini- ja oliviini- 

 kallioille. 



Erittäin huom åtta vana pidän, etta kauvan turhaan etsis- 

 keltyäni löysin tälta alueelta odottamani lajin: Asplenium 

 adulterinum, joka varsinaisella kasvualueellaan Keski-Euro- 

 passa kasvaa ainoastaan serpentiinikallioilla ja joka pari 

 vuotta sitten myös on tavattu Ruotsista. Se kasvoi Suuri- 

 Vuori nimisellä kalliolla ja myös seuraavalta, Lauttamäki- 

 nimiseltä kalliolta saman lajin tapasi toverini, jolle olin 

 löydöstäni huomauttanut. 



Tarkasteltuamme nyt syksyllä tri H. L i n d b e r g ' in 

 kanssa suomalaisen museon kappaleita tulimme siihen tu- 

 lokseen, etta laji oli oikein määrätty, ja lisäksi kävi selville, 

 etta siihen kuuluvia yksilöjä on aikaisemmin meillä tavan- 

 nut, nim. Juuan Ahmovaaran Portinkalliolta v. 1898, tri 

 W. Linnaniemi, joka oli museoon antanut niitä arkin 

 nimellä Asplenium trichomanes. Näiden yksilöjen luonnetta 

 tri H. Lindberg oli jo ennen epäillyt, sillä arkilla oli 

 toinen etiketti: „Aspl. adulter.?". 



Lajin huomattavin eroavaisuus Aspl. viride'en ja Aspl. 

 trichomanes' iin nähden on se, etta sillä on varsikkolehden 

 ruoti puoliväliin ruskea, yläosa vihreä, kun tåas Aspl. tri- 

 chomanes'i\\a ruoti on kärkeen saakka ruskea ja Aspl. vi- 

 ride'\\'å ainoastaan tyviosa ruskea. Muitakin vähäpätöisempiä 

 eroavaisuuksia on. 



Lajin luonteesta ja lajiarvosta on ollut sangen eriäviä 

 mielipiteitä. Toiset övat kasvia pitäneet Aspl. trichomanes^m 

 alalajina, toiset Aspl. viride'n. Myös on sitä katsottu seka- 

 sikiöksi. Oikea kai lienee käsitys, etta se on kehitysmuoto 

 Aspl viride'stä, määrättyyn vuoriperälajiin sidottu laji. Sitä 

 tämän kasvin suomalaisetkin löytöpaikat todistavat (Juuan 



