62 /. Hildén, Budytes borealis. 6. XII. 1919. 



Kuten taulukosta jo ilmenee, övat tavallisimmat luku- 

 määrät 5 ja 6. Schaanning (1907) mainitsee munaluvuksi 

 6, harvoin 5, eräässä myöhemmässä teoksessaan (1916) „Egg- 

 antallet er 6, undertiden 5 eller 7, en enkelt gäng har jeg 

 fundet 8 egg"; N o r d 1 i n g'in löytämistä pesistä oli yhdessä 

 4, kolmessa 5 ja kuudessa 6 munaa; Munsterhjelm 

 mainitsee löytäneensä yhden pesän, jossa oli 3 munaa, ja 

 kaksi pesää, jossa oli 6 munaa; eras Finn il än löytämä 

 pesä sisälsi 6 poikasta. 



Keltavästäräkillä on munien lukumäärä 4 — 6, Suomen 

 Luurankoisten mukaan 4 — 6, Lönnbergen mukaan 5 — 6, 

 Nordens fåglar'in mukaan 5 — 6; huomaamme siis, etta munien 

 lukumäärä molemmilla keltavästäräkki-lajeilla on suurin piir- 

 tein katsoen aivan sama. 



Koska tiedot pohjan keltavästäräkin munien suuruus- 

 suhteista kirjallisuudessa övat perin niukat — Suomessa on 

 tietääkseni julaistu munien suuruussuhteet vain yhdestä 

 pesällisestä — lienee syytä mainita kaikki Yliopiston eläin- 

 tieteellisessä museossa toimittamani mittaukset (mm). 



C o 1 1. W. Lindman. 

 N:o d. 9. VI. 1890. Kuusamo. 



N:o 1. 10. VI. 1890. Kuusamo. 



N:o 3 d. 13. VI. 1888. Kuusamo. 



N:o 12. 20. VI. 1890. Kuusamo. 



N:o 19. 20. VI. 1890. Kuusamo. 



N:o 47». 22. VI. 1888. Kuusamo. 



N:o 47a c. io. VI. 1886. Pudasjärvi. 



N:o 47a d. 22. VI. 1888. Kuusamo. 



14.6 14.4 14.1 14.6 13.7 



') Pesään kuului sitäpaitsi 5 täyskehittyneitä embryoita sisältä- 

 vää munaa. 



2 ) Pesästä puuttuu yksi muna. 



