10. IV. 1920. Rantaniemi, Adoxa moschatellina. 109 



Kun Kemin seudulla esiintyy muitakin eteläisiä lajeja, 

 joilla on yhtä eristetty kasvupaikka kuin A. moschatellina'\\a, 

 on ollut luonnollista, etta A. moschatellina' a on pidetty ete- 

 läisen kasvistoelementin edustajana täällä pohjoisessa, var- 

 sinkin kun sen kasvupaikka on ollut lajin eteläisiä kasvu- 

 paikkoja täysin vastaava: lehtomainen, rannikkoa vastassa 

 oleva koivikko- ja lepikköreunus, puiden ja pensaiden alla. 

 Mutta seuraavat uudet löydöt, jotka ölen tehnyt Kemijoki- 

 alueella, sitovat selvästi A. moschatellina' n Kemin kasvu- 

 aseman lajin koilliseen levenemisalueeseen. Kesällä 1916 

 löysin kasvin Tervolassa (Ob) Vähäjoen varrella vanhan 

 heinäladon sijalla ja Louejokeen laskevan ojan varrella leh- 

 dossa sekä LKem'in alueella, jolle se on uusi: Värriöjoen 

 varrella, rantatuomikossa, puiden varjossa. Edellisiä mer- 

 killisempi kasvupaikka lajille on Värriötunturin alueella, 

 heteessä Värriötunturin alapuolella, jossa tapasin kasvin 

 täydessä kukassaan 18 p:nä heinäkuuta 1917. 



Kun viimeksimainittu kasvupaikka A. moschatellina 'lie 

 on tavallisuudesta poikkeava — lajihan on lehtokasvi — 

 kuvaan sen lähemmin. Heteessä esiintyivät seuraavat sam- 

 maleet pintaa peittävinä: Amblystegium exannulatum, Bryum 

 ventricosum var. gracilescens, Br. Duvalii, Hypnum rivulare, 

 H. uncinatum, Hylocomium pyrenaicum, Acrocladium cuspi- 

 datum, Philonotis fontana. Tästä sammalpeitteestä kohosi 

 A. moschatellina runsaana, seuralaisenaan Stellaria alpestris. 

 Reunempana harvassa esiintyivät Equisetum pratense, Carex 

 loliacea, Epilobium Hornemanni, alempana heteessä lähtevän 

 puron varrella: Equisetum sylvaticum, Phegopteris dryo- 

 pteris, Geranium sylvaticum, Geum rivale, Epilobium angusti- 

 folium, Cerastium triviale, Alchemilla glomerulans, Taraxa- 

 cum croceum, Caltha palustris, Petasites frigidus, Luzula 

 parviflora, Milium effusum, ja pensaikossa (Salix phylicifolia, 

 1 — V2 m korkea, S. lapponum, S. glauca) Calamagrostis 

 phragmitoides. 



Laji on Suomen kasvitieteellisellä alueella itäinen vael- 

 taja, joka ensin on saapunut Laatokan, Äänisjärven ja Vie- 

 nanmeren rannikkoalueelle ja jokilaaksoja myöten sisämaa- 



