114 Rantaniemi, Urtica dioica-muodot. 10. IV. 1920. 



pohjoista kohti. Sen pohjoinen levenemisalue päättyy pai- 

 koin ennemmin kuin U. dioica var. Sondenifn, pohjoisen 

 (koillisen) flora-elementin edustajan, levenemisalue alkaa; 

 paikoin ne sivuuttavat toisensa. Niin päättyy U. dioica Ou- 

 nasjoen varrella Kittilässä Kaukosen kylässä, kun U. dioica 

 var. Sondenii esiintyy pohjoisempana Aakkenustunturin ala- 

 puolella olevan puron varrella. Kitisen varrella tavataan 

 U. dioica pohjoisimpana Sattasen ja Petkulan kylissä, kun 

 sitävastoin Kairamon ilmoitus Vaulasta nähtävästi tarkoittaa 

 U. dioica var. Sondenii. Luiron varrella tavataan U. dioica 

 Korvasen ja Mutenian kylissä, jotavastoin U. dioica var. 

 Sondenii ei ole täältä tavattu. Yläkemijoen varrella tava- 

 taan U. dioica Savukoskella ja U. dioica var. Sondenii Vär- 

 riöjoen yläjuoksun varsilla. Alueen itärajalla päättyy U. 

 dioictfn esiintyminen Sällan Kirkonkylässä ja Yläkuolajär- 

 vellä (Mikkola), kun U. dioica var. Sondenii esiintyy yleensä 

 rantalehdoissa Ylisen Tuntsan varrella. Tornio-Muoniojoki- 

 varrella on U. dioica tavattu Muonion kirkonkylässä ja U. 

 dioica var. SondeniVn löytöpaikat övat Ruotakuru ja Ter- 

 mesvaara. 



Herbario Musei Fennici'n kokoelmien perusteella jakaan- 

 tuisivat näitten eri U. d/o/ca-muotojen kasvupaikat tällä 

 pohjois- ja koillisosalla Fennoscandia orientaliska osapuil- 

 leen seuraavasti. 



Urtica dioica L. (ruderaattimuoto). Lkem. Sälla, pientareella 

 aitovierellä Yli-Peterin luona, W. Borg & A. Rantaniemi. Kittilä, 

 Kaukkonen, in cultis, Hjelt & Hult. Muonio, Kyrkoby, odladt 

 ställe, Justus Montell. Kolari, prope templum, in pago Jokijalka, 

 et ad Äkäsjoki, prope Äkäslompolo, Hjelt & Hult. (L. Tornensis. 

 Karesuando, F. Mäklin, f. glabrescens.) Li. Enare, Toivoniemi, 

 juxta domum, A. Arrhenius & A. O. Kihlman. Lmur. Ad pag. 

 Lowosersk ad domicilia Lapponum, A. O. Kihlman (Kairamo). 



Urtica dioica L. var. Sondenii Simm. Kk. Kantalaks (inter 

 Kem et Keret), G. Selin. Lkem. Sälla, rantalehto ylimmän Tunt- 

 san varrella (tyypillinen), Valter M. Linnaniemi & V. Kivilinna. 

 Rehevä ruohoinen ranta Tuntsan varrella Naaliojan suun kohdalla, 

 W. Borg (Kivilinna) & A. Rantaniemi. Kittilä, Kyrkbyn, H. Lind- 



