13. V. 1920. Montell, Trisetum subalpestre. 215 



sällsynthet torde vara jämförelsevis litet känd, åtminstone 

 hos oss, skall jag här nedan anställa en närmare jämförelse 

 mellan denna art och Trisetum spicatum Richter, med hvil- 

 ken den litan tvifvel är närmare besläktad än med den 

 sydliga Tr. flavescens, som inom vårt floraområde finnes 

 vildväxande endast i ryska Karelen. Med största sannolikhet 

 afser äfven Lindberg Tr. spicatum, som förekommer flerstädes 

 inom Enontekis, där Tr. flavescens alldeles säkert icke växer, 

 ehuru ödet fogat att han skrifvit Tr. flavescens. Om han 

 åter verkligen afsett Tr. flavescens, vill jag hoppas, att han 

 vid tillfälle närmare anger, på hvilka grunder han fört Tr. 

 subalpestre som var. till denna art. 



Trisetum subalpestre. Strån ensamma eller få tillsam- 

 mans, löst tufvade, uppräta eller svagt knäböjda, spensliga, 

 20—40 cm höga, alldeles glatta. — Öfre bladsidor slu- 

 tande tätt till strået, glatta, stundom dock nedtill svagt hå- 

 riga. — Stråblad smala, 1 — 2 mm, ofta hoprullade, med 

 mycket små scabritier på insidan och i kanten, för öfrigt 

 glatta, i undantagsfall med enstaka styfva hår i kanten nära 

 basen, 3 — 12 cm långa. — Skottblad 2—10 cm långa, 0.5- 

 2.5 mm breda, gröna med blågrå anstrykning. Hårighet 

 som hos stråbladen. I undantagsfall enstaka långa, mjuka 

 hår på insidan. — Vippa gles, 2—7 cm lång med 2 — 10 

 mm långa, glatta, men något sträfva grenar, af hvilka de 

 längsta bära 3—4, på yppiga exemplar ända till 7 småax. 

 — Småax c. 6 mm långa, brokiga af gult, grönt och violett. 

 'frr Inre tomfjäll c. 5 mm långt, tvärt afsmalnande till en 

 nästan borstlik spets. Det yttre tomfjället 3.5 mm, lång- 

 samt afsmalnande. — Blomfjäll 4 — 5 mm långt, långspet- 

 sadt. — Borst betydligt längre än blomfjället, fäst ofvan 

 dettas midt. — Ståndarknappar 2 gånger så långa som 

 breda, gulaktiga. 



Trisetum spicatum. Strån vanligen tämligen tätt tuf- 

 vade, först nedliggande, sedan uppstigande eller slutligen 

 uppräta, ofta starkt knäböjda, grofva och styfva, 10—25 

 cm höga, tätt hvithåriga. — Öfversta bladslidor något upp- 

 blåsta, i hela sin längd tätt håriga. — Stråblad jämförelse- 



