97 



af .7. autumnalis DC. 1815 (.7. Scliraderi Mait. 1817). 

 — Vidare vore den i de norra delarne af det skan- 

 dinaviska tiorområdet såsom Spliagnoecetift comtmmis (Odon- 

 ioschiama Spliagni') ansedda lefvermossa ej denna utan O. 

 denudatvm (Nees.), utmärkt genom mindre växt, krypande 

 rhizom med korta, hopknippade, i toppen böjda och gonidie- 

 härande grenar; med bred bas fastade och nedlöpande, okan- 

 lade blad, livaraf såväl de nedre som de i toppen äro min- 

 dre: genom .1 — 3 gånger större, papillösa bladceller med tyd- 

 liga jVirtjockningar i* hörnen, genom väl utvecklade stipler 

 samt från skilda rotstockar eller de nästan nakna gren ba- 

 serna utöående han- och honinflorescenserna med trubbioa och 

 på samma sätt som bladen bildade skärm; allmänt på murkna 

 stubbar utbredd från Skåne och södra Finland ända upp i 

 Lappmarken, jemte en mörkare, mindre och mera enkel på 

 torfjord förekommande form, af ordföranden kallad elomjata, 

 hvaremot den verkliga O. Sphac/ni vore mera sällsynt och 

 vexande bland Sp/iagna, endast anträffad i de sydligare de- 

 larne såsom Danmark, Skåne och A^estergötland. Utom dessa 

 hade ännu en tredje art O. (Adelant/ivs) decipiens (z= ,/. 

 comjrrefiKa Sommerf.), ehuru egentligen tropisk, upptäckts 

 uti Saltdalen i Norge. — Den af Doktor Berggren såsom 

 egen art särskilda Radida al'pestri!< från Dovre förklarade 

 ordföranden vara en var. af R. complanuta^ liksom denna pa- 

 roik. Slutligen tillade ordföranden att den såsom en egen 

 art ansedda ./?/><(/. Helleri rätteligen vore att anses såsom en 

 varietet af en på murkna stubbar och albark i Tavastland och 

 Uskela anträffad lefvermossa: Jvny. vermcnloHa Lindberg, 

 hvilken särskiljes från denna sin varietet genom mera spridd, 

 knappt tufbildande, föga grenig stam utan gonidiebärande 

 grenar; genom blek, i topparne stundom purpur-färg; spridda, 

 dubbelt större och mer tillbak aböj da, bugtbräddade, vågiga 

 och mer tandade blad; större och i sjmnerhet i de (ifversta 

 bladen och skärmen tätt vårtiga celler; längre, något cylin- 

 driskt frnktsvepe. 



Till de botaniska samlingarne hade inlemnals bland 

 annat: 160 lafvar, deribland 3 för vetenskapen nja former, 



7 



