6. XII. 1913. Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 69 



Jokseenkin harvinaisia: 



M ä n n y s s ä : Ips sexdentatus. 



Kuusessa: Mylastes opacus, Pityophthonis fennicus. 

 Erilaisissa lehtipuissa: Xyloterus signatus, Ani- 

 sandriis dispar. 



Harvinaisia: 



Kuusessa: Dendroctonus micans, Cryphalus saltuarius, 

 Ips duplicatiis. 



Lehtipuissa: Xyloterus domesticiis. 



Hy vin harvinaisia: 



Kuusessa: Phthorophloeiis spinulosus, Cryphalus abietis, 

 Pityogenes Saalasi. 



H a v u p u i s s a (?) : Mylastes brunneus, M. attenuatus. 



Haavassa: Trypophloeus asperatus, Tr. granulatus. 



Tammessa: Scolytus intricatus. 



Erilaisissalehtipuissa (osaksi ulkomaalaisten tie- 

 tojen mukaan): (Scolytus mali?), Hylesinus crenatus, H. fraxini, 

 Ly mänt or coryli. 



Poikkeustapauksissa voivat useat kaarnakuoriaiset esiin- 

 tyä muissakin kuin niissä puissa, joissa ne säännöllisesti 

 elävät. — Sen kautta, etta kaarnakuoriaiset useimmiten esiin- 

 tyvät joukottain samoissa puissa, voimme joskus tilaisuuden 

 sattuessa löytää runsaasti niitäkin lajeja, jotka muuten övat 

 harvinaisia. ^ 



Tärkeimpinä apulähteinä tutkimuskaavoja laatiessani on 

 minulla ollut seuraavat teokset: Rudolf Koch: „Bestim- 

 mung der Insektenschäden an Fichte und Tanne. Berlin 

 1910" ja „Bestimmung- der Insektenschäden an Kiefer und 

 Lärche. Berlin 1913"; E. A. L v e n d a 1: „De Danske Bark- 

 biller. Kjebenhavn 1896—98"; O. Niisslin: „Leitfaden der 

 Forstinsektenkunde. Berlin 1913"; Edmund Reitter: 

 „Bestimmungstabelle der Borkenkäfer (Scolytidae) aus Europa 

 und den angrenzenden Ländern. Paskau 1913". Näistä teok- 

 sista övat myöskin useimmat kuvat lainatut. 



