82 Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 6. XII. 1913. 



Elää pääasiallisesti kuusessa, mutta myöskin männyssä; tavalli- 

 sesti suurempien kaarnakuoriaisten seurassa, tunkeutuen sisään 

 näiden käytäviin, joiden väliin toukat kaivelevat omia hienoja 

 käytäviään. Hyvin yleinen kautta alueen Lapin rajoille saakka. 



20. hispidulus Thoms. ') 

 V Selkäpuoli himmeä. Etuselkä aivan himmeä, pinnaltaan 

 suomumaisen epätasainen, keskustassa hieno- ja joks. 

 tiheä-pisteinen. Peitinsiipien pisteviirut matalammat, nii- 

 den pisteet poikittaiset; kapeissa, poikittain rosoisissa 

 välyksissä hienoja piste- ja karvarivejä. Ruumis tiheä- 

 ja hienokarvainen; raajat ruskeankeltaiset, joskus tum- 

 mat. 1.1 — 1.2 mm pitkä. 



Elää kuusessa ja männyssä kuten edellinenkin laji. Yleinen 

 kautta alueen. Tavattu Kittilässä saakka. 



21. cinereus Hrbst. 



12. Cryphalus Erichs. 



r Peitinsiipien sisäosassa huomattavissa korkeintaan vain 

 viirujen aiheita, mutta näissä viiruissa ei ole vahvempia 

 riviin asettuneita pisteitä; useimmin puuttuvat viirut 

 kokonaan. Pikiruskea, peitinsiipien kärki vaaleampi. 

 1.5 — 2 mm pitkä. 



Elää kuusessa, pääasiallisesti latvoissa ja oksissa. Harvinainen. 

 Tavattu m. m. Ahvenaninaalla (J. Sahlbg), Helsingissä (J. Sahlbg 

 ja U. Saalas), Kemissä ja Kittilässä (U. Saalas) sekä Kantalahdella 

 (J. Sahlbg). 



{asperatiis Ratz.) 22. salluarius Weise. 



1" Peitinsii vissa pisteviiruja, jotka kärkeä kohti hälvenevät. 

 Viirujen pisteet suuremmat kuin suomujen tyvessä ole- 

 vat viirujen väliset pisteet. Ruumis miltei lieriömäinen. 

 Selkäpuoli pikiruskea. I.2 — l.s mm pitkä. 



') Läheistä sukua tälle on Cr. pusilliis Gyll., joka eroaa siitä siinä, 

 etta pisteviirut övat vähän lieikoniniat ja etta välyksissä on rivi liar- 

 voja vain aivan hienoja ja lyhyitä karvoja, jotka eivät erikoisesti pistä 

 silmään eivätkä heikoUa suurennuksella näy. Eggersin määräysten 

 mukaan kuuluisivat kaikki Suomesta tavatut täniän ryhmän yksilöt la- 

 jiin Cr. hispidulus, joten meidän täytyisi eläimistöstämme sulkea pois 

 ennen yleisenä pidetyn Cr. pusilluslaiin. Näkemiini ullcomaalaiset Cr. 

 pusillus-yksWöt antavat tukea lälle niencttelylle. 



