6. XII. 1913. Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 87 



tinsiivet punanruskeat, tyveltään tavallisesti tu mm em mat. 

 2 — 2.3 mm pitkä. 



Elää kuusessa, joskus männyssä, etupäässä ohuen kaarnan alla 

 pienissä puissa tai suurempien puitten latvoissa ja oksissa. Hy- 

 vin yleinen. Levinnyt Etelä-Suomesta eteläisimpään Lappiin asti. 



34. chalcographus Linn. ^) 

 2" Ruumis himmeän kiiltävä; peitinsiipien pisteviirut sään- 

 nölliset, pisteet selvästi riveihin järjestyneet. Koiraksen 

 peräuurteet matalat; toinen perähammas lähempänä en- 

 simäistä kuin kolmatta hammasta; ensimäiset ja kolman- 

 net hampaat suoraan taaksepäin, ei sisäänpäin suunna- 

 tut. Naaraksen päässä kolme kuoppaa, joista ylin ja 



Kuva 17. Pityogenes Saalasi; vasemmalla koiras sivulta; 

 oikealla naaraksen pää edestä. Eggersin mukaan. 



samalla suurin on otsan yläreunalla, kosketellen etuselän 

 etureunaa; molemmat muut pienet pistemäiset kuopat 

 övat likellä tuntusarvien tyveä. Muuten kuin edellinen 



laji. 



Elää aivan hoikissa kuusissa tai kuusten oksissa kaarnan alla. 

 Hy vin harvinainen. Toistaiseksi tunnetaan vain 3 yksilöä (2 koi- 

 rasta ja 1 naaras) Kittilästä (U. Saalas). 



35. Saalasi Eggers. ^) 



Peitinsiipien peräuurteiden ulkopuolella, jotkakoiraksella 

 yhdessä muodostavat melkein ympyriäisen kuoppamai- 

 sen ålan, on koiraksella ylempänä kummallakin puo- 



män kapeneva. Koiraksen otsassa on hyvin pitkä, tuuhea, miltei tupsu- 

 mainen, keltainen karvapeite. — Kaikki P. micrographus^ta koskevat 

 tiedonannot Suomesta tarkoittavat fennicus'ta. 



M P. elongatus Löw., joka on mainittu J. Sahlbergin „Cat. col. Faun. 

 fenn:ssä", ei ole tavattu Suomessa. 



2) Tämän lajin selittää tarkemmin H. Eggers Entom. Blätter'issä. 



