88 



Saalos, Suomeii kaarnakuoriaiset. 



6. XII. 1913. 



3' 



å 



^*^^ii^ 



6 



lella pitkä koukkumaisesti kaartunut hämmas, jonka ala- 

 puolella on korkeintaan yksi selvä pienempi hämmas. 

 Naaraksella on kapeanpuoleisten matah^n peräuur- 

 teiden ulkopuolella kummallakin puolen korkeintaan 2 

 matalaa kyhmyä. 

 Pitkän koukkumaisen perähampaan alapuolella on k o i- 



raksella useita aivan pieniä 



karvaa kantavia nystyröitä 



mutta ei mitään selvää keilan- 



muotoista hammasta. Naa- 

 raksella ei ole peräuurteen 



ulkopuolella mitään hammasta 



vaan korkeintaan yksi hyvin 



epäselvä kyhmymäinen ko- 



hoama. 2 — 2.8 mm pitkä. 



Elää männyssä. Joks. yleinen. Le- 

 vinnyt yli suurimman osan aluetta 

 Etelä-Lappiin asti. 



{bidens Fabr.) 36. bidentatus Hrbst. 



Koiraksella on pitkän koukkumaisen perähampaan 

 alapuolella, tämän ja siipikärjen välissä selvä vahva 

 keilamainen hämmas. Naaraksen peräuurteiden ulko- 

 puolella pitkittäinen poimumainen kohoama jossa on 

 pari matalaa epäselvää kyhmyä. I.75 — 2.2 mm pitkä. 



Elää männyssä, joskus kuusessa. Yleinen Etelästä Lappiin asti. 



37. quadridens Hartig. 



Kuva 18. 



Pityogenes 



bidentatus 



Koiras ja 



naaras. 



Kuva 19. 

 Pityogenes 

 quadridens. 



Koiras ja 

 naaras. 



20. Ips Degeer. 

 (Tomicus Latr.) 



r Peitinsiipien liitoksen ja ensimäisen viirun välissä, vä- 

 littömästi alaspäin kaartuneen kärkiosan edessä rivi 

 pieniä hampaita tai nystyröitä. 



2' Peitinsiipien peräkuopan reunoilla on kummallakin puo- 

 lella 6 hammasta, joista neljäs (ylhäältä alaspäin lasket- 

 tuna) on suurin, fiuppipäinen. Sen alla on vielä kaksi 

 pienempää hammasta. Isoin /ps-laji. 6 — 7.2 mm pitkä. 



