90 



Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 



6. XII. 1913. 



6 



6' 



tinsiivet vaaleamman punanruskeat, tuntosarvet ja raa- 

 jat kellanpunaiset. 2.2 — 3.5 mm pitkä. 



Elää männyssä, mieluimmin latvaosissa. Yleinen Etelä-Suo- 

 mesta Lappiin asti. 



41. acuminatus Gyll. 



Peitinsiipien peräkuopan reunalla on 

 kummallakin puolella 4 — 5 hammasta, 

 joista viimeinen (alin) on hieman itse 

 reunan sisäpuolella. Vain sutiiralis^en 

 naaraksella on ainoastaan 3 hammasta. 

 Kärki ei ole kyhmyksi venynyt. 

 Peitinsiipien peräkuopan reunalla kum- 

 mallakin puolella enemmän kuin 3 ham- 

 masta ((5) tai kyhmyä (5). 

 Peitinsiipien peräkuopan ulkoreunalla, 

 alimman vapaan keilamaisen hampaan 

 alla vielä yksi tai kaksi matalaa kyhmyä; 

 toisen suuren (usein suorakulmaisen ja tyveltään kol- 

 mannen hampaan kanssa yhteenkasvaneen) hampaan 

 sekä alimmaisen keilanmuotoisen hampaan välissä vain 

 yksi ainoa syrjähammas (6) tai pieni kyhmy (5). Ruu- 

 ^ ^ mis lyhyempi. Pei- 



tinsiipien viirupisteet 

 karkeat, kärkeä kohti 

 syvemmät. 3 — 3.8 mm 

 pitkä. 



Elää männyssä, joskus 

 kuiisessa. Yleinen Etelä- 

 ja Keski-Suomessa. 



42. proximus Eichh. 



Kuva 21. Ips 



acuminatus. 



Koiras ja naaras 



■•^"- 



Kuva 22. Ips proximus. — Koiras ja 

 naaras. 



6' 



Peitinsiipien peräkuopan ulkoreunassa ei ole alimmaisen, 

 hiukan reunan sisäpuolella vapaasti seisovan, keilamai- 

 sen hampaan takana mitään selviä kyhmyjä. Toisen suu- 

 ren sivuhampaan ja alimman keilanmuotoisen hampaan 

 välillä on kaksi pientä reunahammasta. Ruumis suh- 

 teellisesti pitempi, peitinsiipien viirupisteet eivät ole 

 kärkeä kohti syvemmät. 



