6. XII. 1913. 



Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 



91 



^\— '>!?^S 



7' Peräkuopan ulkoreunan ensimäinen ja toinen hämmas 

 niin kaukana toisistaan kuin etäisyys molempien peitin- 

 siipieii ensimäisen hampaan välillä. Peräkuoppa ympy- 

 riäinen, Koiraksen ja naaraksen hampaat samanlaiset, 

 jälkimäisen vain pienemmät. Suurempi laji. 3 — 4 mm 

 pitkä. 



Elää männyssä ja kuusessa, usein myös, ulkomaalaisten tietojen 

 mukaan, lehtikuusessa. Yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa; levin- 

 nyt Pohj.-Pohjanmaalle asti. 



43. laricis Fabr. 



7" Peräkuopan ulkoreunan molemmat ensimäiset hampaat 

 lähellä toisiaan, niiden etäisyys paljon pienempi kuin 

 molempien pei- ^ 9 



tinsiipien ensi- 

 mäisten hampai- 

 den välinen etäi- 

 syys, Koiraksen 

 peräkuoppa soi- 

 kea, epäselvästi 

 rajoitettu sen 

 kautta, etta suu- 



rimmat hampaat (ensimäinen, toinen ja viides) övat ul- 

 koreunan sisäpuolella. Naaraksella vain 3 selvää ham- 

 masta kummallakin puolella. Pienempi ja enimmäkseen 

 tummempi laji. 2.8—3.2 mm pitkä. 



Elää männyssä ja kuusessa. Yleinen kautta alueen. 



{nigritus Gyll.) 44. suturalis Gyll. 



5" Peitinsiipien peräkuopassa kummallakin puolella vain 

 3 hammasta, jotka övat ulkoreunan sisäpuolella, joten- 

 kin kaukana tästä (suturalis Gyll. $). 



Katsaus kaarnakuoriaisten syömä- eli 

 käytäväkuvioihin. ') 



r Käytävät sijaitsevat kaarnan alla tai sisässä. 



2' Syömäkuviossa on yksi tai useampia erityisiä säännöl- 



') Tästä tutkimuskaavasta puuttuvat Hylastes brunnens' en ja attenu- 

 atus'en sekä Pityogenes SaalasCn syömäkuviot, jotka övat minulle tun- 



Kuva 23. 



Ips suturalis. — Koiras ja 

 naaras. 



