104 Smärre meddelanden. 7. II. 1914. 



Maisteri E. Me rik all i o teki ilmoituksen tillien (Äm- 

 pelis garrulus) ja kirjosiipi-käpylinnun (Loxia bifasciata) esiin- 

 tymisestä viime aikoina eri seuduilla maassamme (vrt. Luon- 

 non Ystävä 1914, siv. 16—18, 52—56). 



Doktor B. P o p p i u s förevisade ett i Nurmes, Karelia 

 borealis, den 21 juli 1910 skjutet exemplar af Miiscicapa 

 parva. 



Maisteri K. Lin kol a teki ilmoituksen eräästä pohjoi- 

 sesta Monotropa hypopitys L. -löydöstä: 



„Elokuussa v. 1913 oli med. kand. Aatto J. Oksa- 

 n e n (Kuopiosta) tuonut esittäjälle kuivattuja j^ksilöitä mai- 

 nitusta kasvista. Hra O k s a n e n oli löytänyt ne saman kk. 

 18 p:nä Pohjois-Hämeessä (Tb) Saarijärvellä, petäjäkankaalla 

 maantien vieressä 11 — 12 km välillä Saarijärveltä Äänekos- 

 kelle tullessa, Ristniemenmäen alla Saarijärven kirkon puo- 

 lella. Noin 20 — 30 kppl. käsittävä ryhmä pisti kellervän 

 värinsä kautta jo matkan päästä silmään. Keski-Suomessa 

 ei kasvia ennen ole näin pohjoisessa tavattu. Eras isolerattu, 

 vielä pohjoisempi löytö on Ob:ssa: Kemi, Ylä-Akkunus (Luon- 

 non Ystävä 1905, s. 77)." 



Student T h. G r ö n b 1 o m förevisade den för vårt land 

 nya skalbaggen Heterocenis fenestratus Thunbg samt yttrade 

 därvid följande: 



„Denna för Finland nya art skiljer sig från den nära- 

 stående, hos oss allmänt förekommande H. fusculus Kiesvv. 

 bl. a. genom sin något betydligare storlek, genom att den 

 är något bredare och har tydligare gula teckningar å elytra, 

 samt genom att benen äro ljusgula med svarta knän, då 

 de däremot hos fusculus äro mörka med gula knän. Jag 

 fann ifrågavarande art i ett exemplar vid stranden af Pyhä- 

 järvi sjö i Birkkala, Satakunta, den 8 juni 1913. Professor 

 J. Sahlberg, som godhetsfullt granskat bestämningens 

 riktighet, upptäckte ett exemplar af samma art i sin egen 

 samling. Detta var funnet redan år 1885 i augusti i Karis- 

 lojo, Karkali, Ab." 



