7. II. 1914. A. ja K. Hildén, Ornitologisia havaintoja Karkusta. 139 



Mitä kysymyksessä olevan alueen rajoihin tulee, övat 

 ne sangen vaikeasti tarkoin määriteltävissä. Ylimalkaista 

 sanontatapaa käyttäen, kuuluu alueeseemme varsin suuri osa 

 Kokemäenjoki-systeemin keski-osaa, n. s. Rautavesi siinä 

 olevine lukuisine saarineen ynnä tämän vesireitin kummal- 

 lakin puolella oleva maa-alue. Eteläpuoli on kumminkin tut- 

 kittu perusteellisemmin kuin pohjoispuoli. 



Karkun seutu on pinnanmuodostukseltaan verrattain vaih- 

 televaa, enimmäkseen kuitenkin alavaa maata, jos kohta se 

 ei kuulii Satakunnan rannikko-osan loivaan ja lakeaan tyyp- 

 piin. Karkussakin ilmenee maamme keskiosille ominainen 

 pienmäkinen liionne, vaikka korkeusvaihtelut eivät olekaan 

 erikoisen tuntuvat. Yleensä vaihtelee korkeus merenpinnan 

 yläpuolella 50 ja 100 m välillä; korkeimmat paikat övat 

 Pirunvuori (93.? m) ja Ellivuori (jonkun verran matalampi). 



Ainoastaan kukkuloiden korkeimmilla paikoilla pistää 

 kallioperusta näkyviin, muuten on maa pitkin matkaa ir- 

 tainten maalajien (saven, moreenin) peitossa. — Metsät, jotka 

 anastavat varsin laajoja aloja, oval etupäässä puhtaita kuusi- 

 metsiä, harvemmin lehti- tai sekametsiä, ja silloinkin vain 

 rajoitetuilla aloilla. 



Viljelysmaat, pellot ja niityt övat jokseenkin runsaasti 

 edustettuina, vaikk'ei suinkaan tasasuhtaisesti yli alueen le- 

 vinneet. Enimmäkseen övat ne keskitetyt Rautavettä lähinnä 

 ympäröiviin seutuihin, sillä kuta etäämmälle veden lähetty- 

 viltä tullaan, sitä harvinaisemmiksi ne tulevat, 



Itse Rautavesi ei muodosta suurempia aavoja selkiä, vaan 

 on sille päinvastoin ominaista suuri saaririkkaus (suurimmat 

 saaret övat Salonsaari ja Papinsaari), jotapaitsi niemet ja 

 lahdelmat ylenpalttisesti vaihtelevat keskenään. Erityisesti 

 ehkäonmainittava monessa kohdin tavattavat laajat kaislistot, 

 jotka monelle vesilinnulle tarjoavat oivallisia pesäpaikkoja. 



Rautavettä lukuunottamatta tavataan alueella vielä useita 

 pienempiä järviä, joista huomattavimmat kenties övat n. 2 km 

 pituinen, miltei kokonaan viljelysmaiden reunaama Riipilän- 

 järvi sekä yksinäinen, metsien ympäröimä muutaman km pitui- 

 nen, mutta vain parin sådan metrin levyinen Heinijärvi. — 



