184 Linkola, Kasvitietoja Jyväskylästä. 4. IV. 1914. 



mainitun lehdon läheiseltä niityltä. Tien varressa Lastukos- 

 kelle palattaessa kasvoi Äegopodiiim podagraria erään mö- 

 kin luona puoliruderatina ja Galium boreale muutamalla 

 aholla; samoin aholla Lastukoskella Filago montana. 



Sammalista mainitsen Sphagnum quinqiiefarium'in ja Bar- 

 tramia norvegica'n Pisanvuorelta. 



Maisteri K. Linkola ilmoitti edelleen painettavaksi: 

 Kasvitietoja Jyväskylästä. 



Jyväskylän kaupungin ja sitä ympäröivän maaseurakun- 

 nan putkilokasvistosta övat tietoja julaisseet toht. V. F. 

 Brotherus (Anteckningar till Norra Tavastlands Flora, 

 Notiser ur Sällsk. pro Fauna et Flora Fennica förhandlin- 

 gar, ny serie 10 häftet, 1871 — 74) retkeilyiltään v. 1869 ja 

 toht. E. A. Wainio (Havainnoita Itä-Hämeen kasvistosta, 

 Meddelanden af Soc. pro Fauna et Flora Fennica, 3 häftet, 

 1878) retkiltään eteläosissa pitäjää v. 1874. Molemmat omis- 

 tivat Jyväskylän kasviston tutkimiselle vain lyhemmän ajan. 

 Myöhemmin on A. W. Gadolin (Reminiscenser från Ta- 

 vastland, Strödda uppsatser utgifna af bot.-zool. föreningen 

 „Primula", p. 45 — 60, Åbo 1887) julaissut yksityisiä kasvi- 

 löytöjään Jokelan pappilan luota, Lohikoskelta, Kanavuo- 

 relta, Jääskilästä ja Vuoritsalosta („Vuorisalo"). Muutamia 

 yksityisiä tietoja kasvilajien esiintymisestä seudulla on edel- 

 leen saatavissa joistakuista kasvinäytteistä, joita muutamilta 

 keräilijöiltä on saatu Yliopiston kokoelmiin. Osa näistä on 

 jo ilmoitettuna Hj. Hjelfin Conspectus Florae Fennicae- 

 teoksen eri osissa. 



Kasvistoa Jyväskylässä, samoinkuin koko siinä kasvitie- 

 teellisessä maakunnassa, Tbrssa, jonka eteläisimpiä osia Jy- 

 väskylä on, voi vielä pitää hyvin vaillinaisesti tunnettuna. 

 Otaksuen sentähden pienempiäkin lisätietoja tälta alueelta 

 tervetulleiksi, ölen laatinut luettelon edellisessä mainittuja 

 kirjallisia lähteitä täydentävistä lisistä, joita kesinä 1912 ja 



